Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
ВХ.№302-01-55/24.10.2003 г.							Проект

З  А  К  О  Н

за изменение и допълнение на Закона за счетоводството
(Обн., ДВ, бр. 98 от 2001 г.; изм. и доп., бр. 91 от 2002 г.)

§ 1. В чл. 5 ал. 2 се отменя.
§ 2. Създава се чл. 5а:
“Чл. 5а. (1) Бюджетните предприятия прилагат сметкоплан и счетоводни стандарти, утвърдени от министъра на финансите, които се обнародват в “Държавен вестник”.”
(2) Стандартите и сметкопланът по ал. 1 и методическите указания по прилагането им се разработват и актуализират от Министерството на финансите въз основа на:
1. изискванията на Европейския съюз за отчетността, статистиката и бюджетирането на публичния сектор;
2. счетоводната рамка, принципите и концепциите на Методическото ръководство за държавна финансова статистика, издадено от Международния валутен фонд;
3. международните счетоводни стандарти за публичния сектор на Международната федерация на счетоводителите;
4. изискванията на българското законодателство по отношение на бюджетирането, отчитането на изпълнението на консолидираната фискална програма и управлението и контрола на средствата и разходите на бюджетните предприятия.
(3) По въпроси, неуредени в сметкоплана и стандартите по ал. 1, за бюджетните предприятия могат да се прилагат разпоредбите на стандартите, приложими за другите предприятия, по ред, определен от министъра на финансите.”

§ 3. В чл. 15 ал. 3 се изменя така:
“(3) Министърът на финансите може да определи в бюджетните предприятия да се начисляват амортизации.”
§ 4. В чл. 23 ал. 4 се изменя така:
“(4) Бюджетните предприятия изготвят и представят годишните си финансови отчети на базата на сметкоплана, счетоводните стандарти и методическите указания по чл. 5а.”
§ 5. В чл. 32 се правят следните изменения и допълнения: 
1. В ал. 1 думите “на бюджетните предприятия” се заличават.
2. Създава се ал. 5:
“(5) Формата и съдържанието на годишните и междинните финансови отчети на бюджетните предприятия се определят от министъра на финансите.”
§ 6. В чл. 33, ал. 3 след думите “при условия” се поставя запетая и се добавя “в срокове, периодичност”.
§ 7. В чл. 37 се създава ал. 4:
“(4) За бюджетните предприятия редът, начинът и сроковете за изготвяне и представяне на годишните и междинните финансови отчети се определят от министъра на финансите.”

Законът е приет от ХХХIХ Народно събрание на …………………… 2003 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Огнян Герджиков)  

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за счетоводството

Със законопроекта за изменение и допълнение на Закона за счетоводството се цели постигането на максимално съответствие на счетоводното законодателство в Република българия с изискванията на Европейския съюз за отчетността, статистиката и бюджетирането на публичния сектор, както и със счетоводната рамка, принципите и концепциите на Методическото ръководство за държавна финансова статистика 
(GFSM 2001), издадено от Международния валутен фонд, както и с приетите от Международната федерация на счетоводителите Международни счетоводни стандарти за публичния сектор (МССПС).
С влизането в сила на Закона за счетоводството от 1 януари 2002 г. се положиха изцяло нова основа на нормативната уредба и нов подход при регламентирането на счетоводната отчетност в Република България. В Закона за счетоводството са определени принципните положения и изисквания за осъществяване на счетоводните системи в предприятията, в т. ч.  в бюджетните предприятия. В сравнение с отменения Закон за счетоводството отпаднаха много конкретни текстове, съдържащи изисквания към отчитането на специфични счетоводни обекти, а други бяха заменени с препратки към приложимите счетоводни стандарти. Съгласно разпоредбата на чл. 23 от Закона за счетоводството предприятията изготвят и представят годишните си финансови отчети на базата на Международните счетоводни стандарти, приети от Борда по международни счетоводни стандарти, утвърдени от Министерския съвет, а бюджетните предприятия  -  на базата на счетоводни стандарти за публичния сектор, разработени въз основа на приетите от Международната федерация на счетоводителите (IFAC) Международни счетоводни стандарти за публичния сектор, утвърдени от министъра на финансите.
Това изискване за отчетността на бюджетните предприятия следва да бъде променено, тъй като в обхвата на МССПС не попадат редица съществени въпроси, като измерване на бюджетния дефицит, функционален разрез на разходите, отчетност за целите на бюджетирането и др.

Международните счетоводни стандарти за публичния сектор на IFAC имат за цел да постигнат хармонизиране на счетоводната практика в публичния сектор със стандартите за бизнес предприятията чрез максимално възможното им доближаване към тях. Редица от съдържащите се в тях постановки, концепции и принципи са инкорпорирани от Международните счетоводни стандарти, издадени от Комитета по международни счетоводни стандарти, и като цяло в тях не се акцентира върху дефиниции, класификации и структуриране на информацията от гледна точка на макроикономическия и фискалния анализ. Така например международният счетоводен стандарт за публичния сектор, третиращ отчетите за паричните потоци (IPSAS 2 Cash Flow Statements), групира касовите потоци в три основни направления – потоци от оперативна, инвестиционна и финансова дейност, и определя формат на отчета за касовите потоци, различаващ се от формата на отчета за касовото изпълнение на бюджета, използвана в Министерството на финансите за измерване и представяне на бюджетния дефицит и на други важни макроикономически агрегати според стандартите на Международния валутен фонд, като приходи и помощи, разходи, трансфери, външно и вътрешно финансиране и др.
От друга страна, прилаганият от бюджетните предприятия от 2001 г. сметкоплан, утвърден от министъра на финансите, е със структура от сметки, основана като цяло на концепциите и счетоводната рамка на Международния валутен фонд (GFSM 2001) за отчетността на публичните финанси и на Европейската система на национални сметки (ESA 95). Акцентът при разработването на сметкоплана бе поставен върху осигуряването на финансова информация за целите  на  макроикономическия анализ, тъй като такива са изискванията на основните потребители на финансова информация за публичния сектор в България – Народното събрание, Министерския съвет, Българската народна банка, Националния статистически институт, международните институции, банките и другите финансови институции, изследователските институти, рейтинговите агенции и др. Присъединяването към Европейския съюз ще изисква спазването на определени критерии, изготвени в съответствие с цитираните методологии, между които са и икономическите показатели и параметри за публичния сектор, като бюджетният дефицит и дълг, около които в бъдеще следва да се фокусира отчетността на публичния сектор в България.
Налице са и други съществени разлики между международните счетоводни стандарти за публичния сектор на IFAC и счетоводната рамка на GFSM 2001 и ESA 95, като например: 
·	стандартите на IFAC не позволяват измерването на бюджетния дефицит и други важни фискални показатели - външно и вътрешно финансиране, разграничаване на данъчните от неданъчните приходи и др.;
·	стандартите на IFAC не третират и не дефинират функционална класификация на разходите;
·	стандартите на IFAC не съдържат класификация на транзакциите и на активите и пасивите с местни и чуждестранни лица;
·	различия в обхвата  и процедурите на консолидация;
·	различия при признаване на приходи от помощи и дарения; 
·	различни разрези на класифициране на финансовите активи и пасиви; 
·	различно третиране на преоценки.
Във връзка с поетите ангажименти от страна на държавата за придържане към отчетните принципи, концепциите и изискванията на международните институции, както и към законодателната рамка по устройството и структурата на публичните финанси и в частност на бюджетния процес  налага се становището, че еднозначното преориентиране на отчетността на бюджетните предприятия само в посока към Международните счетоводни стандарти за публичния сектор на IFAC е нецелесъобразно и нереалистично. Във връзка с това възприемането на МССПС може да се извърши само при съобразяване с установената в страната към настоящия момент счетоводна рамка, която следва да бъде водеща и да се запази. 
От особено важно значение е въвеждането на програмното бюджетиране, което ще изисква и разработване на методология за отчетността при тази система на бюджетиране по въпроси, нерегламентирани в Международните стандарти за публичния сектор, като измерване и разпределяне на разходите по програми, индикатори на изпълнението и др.
Предвид изложеното разработването на счетоводни стандарти за публичния сектор би следвало да се базира на Международните счетоводни стандарти за публичния сектор на IFAC, доколкото те са съвместими с възприетата  счетоводната рамка на  GFSM 2001 и ESA 95.
С предлаганите изменения и допълнения на Закона за счетоводството се постига в максимална степен разширяване на базата, въз основа на която се разработват и актуализират основните подзаконови актове, регламентиращи счетоводството на бюджетните предприятия – сметкоплан, счетоводни стандарти и методически указания по тяхното прилагане, като се запазват съществуващите счетоводна рамка, принципи и концепции на отчетност на публичните финанси и се създават предпоставки за прилагане на изискванията както на международните институции и организации, така и на българското законодателство по отношение на отчетността и бюджетирането на публичния сектор.   
Най-съществените моменти в законопроекта за изменение и допълнение на Закона за счетоводството са:
·	Предлага се в отделна разпоредба да се регламентират всички изискванията по отношение на сметкоплана и счетоводните стандарти на бюджетните предприятия. 
·	Законово се регламентира разширената база, въз основа на която се разработват и актуализират сметкопланът и счетоводните стандарти на бюджетните предприятия.
·	Създава се възможност по въпроси, за които няма специфичен регламент в сметкоплана и в счетоводните стандарти за бюджетните предприятия, да се прилагат по ред и начин, определени от министъра на финансите, разпоредбите на стандартите, приложими за небюджетните предприятия.
·	Предвижда се цялата уредба, свързана със счетоводството и отчетността на бюджетните предприятия, включително с формата и съдържанието на междинните и годишните финансови отчети, да се разработва и актуализира от Министерството на финансите и съответно да се утвърждава от министъра на финансите. 
С изменението, с което се предлага министърът на финансите да определя реда за начисляване на амортизации в бюджетните предприятия, се дава възможност за по-гъвкаво отразяване на бъдещи решения в тази посока.
Предложеният законопроект има за цел постигането на максимално съответствие и сближаване на отчетността на публичния сектор в Република България с изискванията на европейската и международната практика в тази област, което ще отговори на потребностите от финансова информация за целите на управлението и макроикономическия анализ и ще спомогне за по-голяма прозрачност и ефективност в управлението на бюджетната сфера.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

(Симеон Сакскобургготски)