Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

за военното разузнаване

Глава първа
ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ

Чл. 1. Този закон урежда организацията, дейностите, задачите и функционирането на военното разузнаване, както и статусът на служителите му.
Чл. 2. Военното разузнаване обединява дейността на всички разузнавателни структури и формирования във въоръжените сили на Република България и се води с цел добиване, обработване и разпространяване на разузнавателна информация в интерес на отбраната на страната и на националната сигурност. 
Чл. 3. Военното разузнаване участва в дейността на разузнавателните общности на НАТО и на Европейския съюз, осъществява обмен на разузнавателна информация и разузнавателна поддръжка в съюзни и коалиционни операции. 
Чл. 4. Военното разузнаване се осъществява от:
1. служба „Военна информация”, наричана по нататък „Службата”;
2. разузнавателни структури в органите за управление и разузнавателни военни формирования в Българската армия.
Чл. 5. Военното разузнаване се осъществява въз основа на следните принципи:
1. спазване на Конституцията, законите и международните договори, по които Република България е страна;
2. зачитане на правата и свободите на гражданите и тяхното достойнство;
3. взаимодействие с органите на държавната власт, службите за сигурност и службите за обществен ред;
4. централизирано управление и контрол на разузнавателната дейност;
5. скритост, съчетаване на явни и тайни форми и способи на работа;
6. спазване на политически неутралитет;
7. обективност и безпристрастност. 

Глава втора
ОРГАНИЗАЦИЯ И ЗАДАЧИ НА ВОЕННОТО РАЗУЗНАВАНЕ
Раздел I
Организация на военното разузнаване

Чл. 6. Разузнаването във въоръжените сили на Република България е организирано в единен централизиран процес и се осъществява на стратегическо, оперативно и тактическо ниво.
Чл. 7. (1) Службата организира и води стратегическото разузнаване с използване на човешки ресурси и технически средства.
(2) Службата е структура на пряко подчинение на министъра на отбраната – юридическо лице на бюджетна издръжка със седалище в 
гр. София. Директорът на Службата е второстепенен разпоредител с бюджетни кредити.
(3) Службата събира и обработва цялата информация, добита от разузнавателните органи на военното разузнаване или получена от разузнавателните структури на НАТО и ЕС, от разузнавателните органи на страните - членки на НАТО и ЕС, и от партньорски служби.
(4) Службата е автономна при осигуряване на вътрешната сигурност, защитата на класифицираната информация и контраразузнавателното обезпечаване на разузнавателната дейност.
Чл. 8. (1) Съвместното командване на силите планира и организира разузнаването на оперативно ниво, като ръководи съвместното разузнаване в съответствие с функциите и задачите си и обединява разузнавателния процес във видовете въоръжени сили.

(2) Командирите на видовете въоръжени сили на оперативно ниво планират, организират и ръководят разузнаването на подчинените си структури.
Чл. 9. Командирите/началниците на военни формирования организират военното разузнаване на тактическо ниво.

Раздел II
Задачи на военното разузнаване

Чл. 10. На военното разузнаване на стратегическо, оперативно и тактическо ниво в съответствие с предназначението, функциите и отговорностите им в единния разузнавателен процес се поставят задачи по ред, определен с акт на министъра на отбраната.
Чл. 11. На военното разузнаване не може да се възлагат задачи от вътрешнополитически характер. То не събира, не обработва, не анализира и не съхранява информация от вътрешнополитически характер.
Чл. 12. Основни задачи на военното разузнаване на стратегическо ниво са:
1. добиване и анализ на стратегическа разузнавателна информация, необходима за отбраната на страната и защитата на националната сигурност от външни посегателства, рискове и заплахи;
2. информационно осигуряване на дейностите на държавните институции в областта на сигурността и отбраната на страната;
3. осъществяване на непрекъснато наблюдение, ранно откриване и предупреждение за рисковете и заплахите за националната сигурност и колективната отбрана; 
4. осигуряване на разузнавателна информация за нуждите на планирането във въоръжените сили и за развитието на оперативни способности;
5. развиване на информационно и оперативно сътрудничество с
разузнавателните структури на НАТО и ЕС, с разузнавателните органи на
страните - членки на НАТО и ЕС, и с партньорските служби в интерес на
националната и колективната отбрана и сигурност;

6. осъществяване на обмен на разузнавателна информация и провеждане на съвместни операции с разузнавателните структури на НАТО и ЕС, разузнавателните органи на страните - членки на НАТО и ЕС, и с партньорските служби;
7. осигуряване на разузнавателна информация в интерес на сигурността на операциите и мисиите извън територията на страната, в които участват български военни контингенти и отделни военнослужещи.
Чл. 13. За изпълнение на възложените й задачи Службата:
1. използва специфични форми, методи и средства на оперативна работа при условия и по ред, определени с правилник за устройството и дейността на служба „Военна информация”, приет от Министерския съвет; 
2. привлича за сътрудничество български граждани или граждани на друга държава с тяхното доброволно съгласие за изпълнение на разузнавателни задачи при условия и по ред, определени с акт на министъра на отбраната;
3. осигурява мерки за защита и закрила на лицата, които работят или са работили, сътрудничат или са сътрудничили на военното разузнаване; 
4. осъществява мерки за скриване на кадровия си състав и организацията на своята дейност чрез използване на собствени прикрития и на прикрития във ведомства, организации, търговски и други юридически лица;
5. разработва и произвежда специална техника, спомагателни средства и документи за осигуряване на оперативната си дейност;
6. използва документи за защита и скриване на принадлежността на личния си състав, сградите и съоръженията, предоставени за управление от Службата; 
7. развръща и използва органи за електронно разузнаване за добиване на информация в интерес на националната сигурност от външни електронни системи и средства при условия и по ред, определени с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”;
8. развива способности да добива разузнавателна информация, самостоятелно или съвместно със структури на НАТО, ЕС и партньорски служби, чрез използване на космически, авиационни, морски или земни системи за получаване на изображения  при условия и по ред, определени с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”;

9. сключва договори с юридически и физически лица за услуги и доставки, свързани с дейността на Службата в съответствие със Закона за обществените поръчки и със Закона за защита на класифицираната информация.
Чл. 14. Разузнавателните структури в Българската армия изграждат и поддържат способности за разузнавателна поддръжка на операциите.
Чл. 15. (1) Военното разузнаване на оперативно и тактическо ниво изпълнява задачи по:
1. планиране и организиране на разузнаването, разузнавателната поддръжка и управлението на разузнавателните сили и средства на подчинените военни формирования;
2. добиване, обработване и разпространяване   на   разузнавателна информация, поддържане на база данни и управление на разузнавателния процес; 
3. наблюдение и добиване на информация за обстановката на и извън територията, във и извън териториалните води и във и извън въздушното пространство на Република България с цел предотвратяване и пресичане на евентуални заплахи за отбраната на страната;
4. добиване на информация от комуникационни, информационни и радиотехнически системи и средства чрез развръщане на разузнавателни органи за електронно разузнаване и постове за наблюдение от открити източници;
5. добиване на разузнавателна информация от видеофилми и изображения, включително в реално време, чрез развръщане на сили и средства за тяхното получаване, обработване и дешифриране. 
(2) Структурата и функциите на органите за военно разузнаване на оперативно и тактическо ниво се регламентират с актове на началника на отбраната.
Чл. 16. При съвместни операции военното разузнаване се планира и организира от Съвместното командване на силите с участието на органи на стратегическо ниво, изпълнява задачи по разкриване на противостоящи сили и замисъла за тяхното използване и в съответствие с разработените планове осъществява разузнавателна поддръжка на войските и силите.

Глава трета
УСТРОЙСТВО И УПРАВЛЕНИЕ НА ВОЕННОТО РАЗУЗНАВАНЕ
Раздел I
Устройство на военното разузнаване

Чл. 17. (1) Службата е организирана в ръководство, дирекции, отдели и сектори. 
(2) Към дирекциите по ал. 1 може да се създават териториални отдели.
(3) Към Службата може да се създават военни формирования и задгранични структури на пряко подчинение на директора й. 
(4) Устройството на Службата, организационно-щатната й структура и организацията на работа се определят с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.
Чл. 18. Службата изпълнява самостоятелно възложените й задачи в съответствие с този закон и с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.
Чл. 19. Устройството на военното разузнаване в Българската армия е в съответствие с командната структура на оперативно и тактическо ниво:
1. на оперативното ниво - в Съвместното командване на силите и командванията на видовете въоръжени сили чрез подчинените им разузнавателни военни формирования;
2. на тактическото ниво - във военните формирования чрез органите им за разузнаване.

Раздел II
Ръководство на военното разузнаване
Чл. 20. Ръководството на военното разузнаване се осъществява от:
1. министъра на отбраната;
2. началника на отбраната.
Чл. 21. Министърът на отбраната:
1. осъществява общото ръководство на военното разузнаване;
2. поставя информационни задачи;
3. издава нормативни актове, свързани с дейността на военното разузнаване;
4. осъществява контрол върху цялостната дейност на Службата;
5. внася предложения в Министерския съвет за издаване на нормативни актове, свързани със Службата, и годишен доклад за изпълнение на поставените й задачи.
Чл. 22. (1) Началникът на отбраната:
1. ръководи военното разузнаване в Българската армия;
2. поставя задачи на военното разузнаване в Българската армия и
осъществява контрол върху изпълнението им.
(2) При осъществяване на дейностите по ал. 1 и при изпълнение на задълженията по чл. 85, ал. 1, т. 4 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България началникът на отбраната се подпомага от Службата.

Раздел III
Ръководство на Службата

Чл. 23. (1) Службата се ръководи и представлява от директор, който се назначава за срок 5 години.
(2) Директор на Службата може да бъде цивилен служител или военнослужещ с висше военно звание.
(3) Директорът на Службата се назначава и освобождава с указ на Президента на Република България по предложение на Министерския съвет.
(4) Правомощията на директора на Службата се прекратяват предсрочно в следните случаи:
1. по негово искане, заявено писмено;
2. при невъзможност да изпълнява задълженията си повече от 6 месеца;
3. при навършване на пределната възраст за съответното военно звание, когато е военнослужещ, или при придобиване на право на пенсия при условията на чл. 68 от Кодекса за социално осигуряване, когато е цивилен служител;
4. при влизане в сила на акт, с който е установен конфликт на интереси по Закона за предотвратяване и установяване на конфликт на интереси;
5. при влизане в сила на присъда, с която е наложено наказание за умишлено престъпление от общ характер;
6. при отпадане на основанието по чл. 25, т. 1;
7. при смърт или поставяне под запрещение.
(5) Директорът на Службата:
1. ръководи, организира и отговаря за цялостната й дейност;
2. предлага на министъра на отбраната за утвърждаване длъжностните разписания на Службата;
3. отговаря за кадровата политика в Службата, упражнява правомощия във връзка с приемането, изпълнението, преминаването и прекратяването на военната служба съгласно глава пета и актовете за оправомощаване на министъра на отбраната и упражнява правомощията на орган по назначаването и на работодател по отношение на цивилните служители по служебно и трудово правоотношение съгласно Закона за държавния служител и Кодекса на труда;
4. ръководи и организира подготовката и повишаването на квалификацията на служителите от Службата;
5. отговаря и организира съставянето, изпълнението, отчета и контрола на бюджета на Службата;
6. командирова за изпълнение на служебни задачи служители от Службата в страната и в чужбина освен в случаите на дългосрочно командироване в задграничните представителства на Република България;
7. ръководи, организира и контролира дейностите по защита на класифицираната информация в Службата;
8. организира инспекции, свързани с дейността на Службата;
9. управлява и отговаря за информационните фондове и фондовете за съхранение на оперативната документация, делата и преписката на оперативния отчет и архив, създадени в Службата;

10. възлага обществени поръчки в рамките на своята компетентност по Закона за обществените поръчки и подзаконовите актове по прилагането му;
11. управлява предоставените на Службата държавни имоти и дейността, свързана с ресурсното им осигуряване.
(6) При осъществяване на правомощията си по ал. 5 директорът на Службата издава инструкции, заповеди и разпореждания.
Чл. 24. (1) Дейността на директора на Службата се подпомага от заместник-директори, които могат да бъдат:
1. цивилни служители, които се назначават по реда на Кодекса на труда от директора на службата след съгласуване с министъра на отбраната, или
2. военнослужещи, които се назначават по реда на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България.
(2) В случаите, когато няма назначен директор по реда на чл. 23, 
ал. 2 или когато директорът е в обективна невъзможност да изпълнява функциите си, по предложение на министъра на отбраната Министерският съвет определя заместник, който изпълнява длъжността за не повече от 30 дни.
Чл. 25. За директор и заместник-директори на Службата могат да бъдат назначавани лица, които:
1. имат само българско гражданство;
2. имат висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър”;
3. не са осъждани за умишлено престъпление от общ характер независимо от реабилитацията, както и не са освобождавани от наказателна отговорност за умишлени престъпления от общ характер;
4. не са лишени от правото да заемат държавна длъжност;
5. са получили разрешение за достъп до класифицирана информация с ниво на класификация „Строго секретно“;
6. не членуват в политически партии и/или коалиции или организации с политически цели;

7. не са еднолични търговци, съдружници, управители, прокуристи или членове на надзорни и управителни съвети или съвети на директорите или контролни органи на търговски дружества, кооперации или юридически лица с нестопанска цел, които осъществяват стопанска дейност;
8. не работят по друго трудово или служебно правоотношение.

Раздел IV
Ръководство на военното разузнаване на оперативно и на тактическо ниво

Чл. 26. (1) Разузнаването на оперативно ниво се ръководи от командващия на Съвместното командване на силите и командирите на видовете въоръжени сили.
(2) Разузнаването на тактическо ниво се ръководи от командирите/началниците на военните формирования.
(3) При осъществяване на правомощията си по ръководство на военното разузнаване лицата по ал. 1 и 2 издават заповеди, разпореждания и указания.

Глава четвърта
ДЕЙНОСТИ НА ВОЕННОТО РАЗУЗНАВАНЕ
Раздел I
Дейности на Службата

Чл. 27. Основни дейности на Службата са:
1. добиване на разузнавателна информация от военен, военно-политически, военно-икономически, военно-технически и военно-научен характер, както и за асиметрични рискове и заплахи;
2. извършване на информационно-аналитична дейност при условия и по ред, определени с акт на директора на Службата;
3. участие в организацията и осъществяването на военнодипломатическата дейност;
4. организиране и осъществяване на специалната подготовка и следдипломната квалификация на служителите й;
5. организиране и провеждане - самостоятелно или във взаимодействие с партньорски служби, на специални операции на и извън територията на страната;
6. ресурсно осигуряване на дейностите на Службата;
7. осигуряване сигурността на Службата, нейния личен състав и защитата на класифицираната информация, както и контраразузнавателното обезпечаване на разузнавателната дейност.
Чл. 28. Службата осъществява обмен на разузнавателна информация, оперативно сътрудничество и съвместни операции със специални служби и органи на други държави и международни организации въз основа на междуправителствени или междуведомствени договори и споразумения или в рамките на коалиционните дейности.
Чл. 29. (1) Службата създава и поддържа собствен архив и специална картотека за съхраняване на документи, сведения и данни, както и делата на служителите и сътрудниците.
(2) Службата създава и поддържа собствен архив и специална картотека за съхраняване на документи, сведения и данни за чужди граждани.
(3) Материалите по ал. 2 не се предоставят на Комисията за разкриване на документите и обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия.
(4) Достъпът до архива и картотеките се разрешава по ред, определен със заповед на директора на Службата.
(5) Материали от архива на Службата, представляващи историческа и научна ценност, се предават за съхранение в Държавния архив при спазване разпоредбите на Закона за защита на класифицираната информация.

Раздел II
Разпространение и достъп до информацията на Службата

Чл. 30. (1) Потребители на информацията на Службата са държавни ведомства и институции. 
(2) Службата предоставя стратегическа, оперативна и тактическа информация на разузнавателните структури на НАТО и ЕС, на разузнавателните органи на страните - членки на НАТО и ЕС, и на партньорските служби.
(3) Редът за предоставяне на информация по ал. 1 и 2 се определя с акт на министъра на отбраната.
Чл. 31. Службата предоставя еднаква по обем и съдържание разузнавателна информация на:
1. Президента на Република България;
2. председателя на Народното събрание;
3. министър-председателя.
Чл. 32. (1) Постоянният секретар на отбраната и началникът на отбраната получават разузнавателна информация във връзка с изпълнението на функциите си по Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България.
(2) Ръководителите на структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната, командващият на Съвместното командване на силите, командирите на видовете въоръжени сили и командирите/началниците на военни формирования получават класифицирана разузнавателна информация при спазване на принципа „необходимост да се знае“.
(3) Информационни документи - справочници, сборници, бюлетини, сводки, доклади и др., се предоставят на структури от въоръжените сили по разчет, утвърден от началника на отбраната.
(4) Не се допуска предоставяне на информация за източниците, методите, средствата и способите за добиване на разузнавателните сведения и данни, както и на информация, която би застрашила националната сигурност или би могла да увреди или да създаде опасност от възникване на значителни вреди за служители, сътрудници или други лица, придобили тази информация.
(5) Лицата, допуснати до сведения на Службата, носят отговорност за тяхното разгласяване и неправомерно ползване в съответствие със Закона за защита на класифицираната информация.
Чл. 33. (1) Службата информира обществеността за дейността си по ред, определен с акт на министъра на отбраната.
(2) На електронните и печатните медии може да се предоставя само информация, която не представлява класифицирана информация.

Глава пета
СЛУЖИТЕЛИ ВЪВ ВОЕННОТО РАЗУЗНАВАНЕ

Раздел I
Статус на служителите

Чл. 34. (1) Служителите във военното разузнаване са:
1. военнослужещи;
2. цивилни служители по служебно правоотношение в съответствие със Закона за държавния служител;
3. цивилни служители по трудово правоотношение.
(2) Статутът на служителите по ал. 1 се урежда в съответствие със Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, Правилника за прилагане на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, Закона за държавния служител, Кодекса на труда, този закон и правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация“.
(3) Служителите по ал. 1, т. 2 и 3 изпълняват функции, свързани с осигуряване дейността на службата, които са различни от задачите на военното разузнаване, посочени в чл. 12. При необходимост директорът на служба „Военна информация” може да определи и длъжности, на които служителите по ал. 1, т. 2 и 3 да изпълняват задачи по чл. 12.  
Чл. 35. (1) Служителите на Службата при изпълнение на служебните си задължения могат да заемат и длъжности под или на прикритие.
(2) Изискванията за несъвместимост на чл. 188, ал. 2, т. 2, 3 и 4 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, на чл. 7, 
ал. 2, т. 2 и 6 от Закона за държавния служител и на чл. 107а, ал. 1, т. 2 от Кодекса на труда не се прилагат за военнослужещите, съответно за цивилните служители, от Службата, заемащи длъжности под или на прикритие.

(3) Редът и условията за изпълнение на служебните задължения от служители, заемащи длъжности под или на прикритие, се уреждат с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.
Чл. 36. (1) Военнослужещите от Службата ползват отпуск при условията и по реда на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България и на правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”, а цивилните служители - при условията и по реда на Закона за държавния служител и Кодекса на труда.
(2) Служителите на Службата, заемащи длъжности под или на прикритие, ползват отпуск в размер, при условия и по ред, определени за тези длъжности.
(3) Службата компенсира финансово разликата във възнагражденията на служителите, заемащи длъжности под или на прикритие, ако получаваните от тях възнаграждения за тези длъжности са по-ниски в сравнение със заплатата им като служители от военното разузнаване. 
(4) Извън случаите по ал. 3, когато възнагражденията на служителите, заемащите длъжности под или на прикритие, са по-високи от възнагражденията им като служители от военното разузнаване, същите внасят в бюджета на Службата разликата, в т. ч. сумите, получени като допълнително възнаграждение за постигнати резултати, хонорари и дивиденти, при условия и по ред, определени с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.   
(5) Служителите на Службата ползват лечебните, санаториалните и профилактичните заведения на Министерството на отбраната по реда на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България и правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”. 
Чл. 37. След освобождаването от военна служба или прекратяването на правоотношението военнослужещите или цивилните служители от Службата нямат право без изрично разрешение на директора на Службата или на оправомощено от него длъжностно лице да осъществяват контакти с лица, станали им известни при или по повод изпълнение на служебните задължения.
Чл. 38. Служителите на военното разузнаване не могат да отказват изпълнение на служебни задължения по религиозни мотиви. 

Чл. 39. Служителите на Службата са длъжни да опазват държавната и служебната тайна и след освобождаването им от военна служба или прекратяване на правоотношението им със Службата съгласно Закона за защита на класифицираната информация.
Чл. 40. (1) Службата може да използва полифизиограф за извършване на проверка на кандидатите за постъпване на работа и на служителите си.
(2) Проверката с полифизиограф се извършва от специализиран орган на Службата при условия и по ред, определени с акт на министъра на отбраната.
Чл. 41. Разноските по погребението на починали военнослужещи и цивилни служители от Службата са за нейна сметка.

Раздел II
Изисквания за постъпване в Службата
Чл. 42. Служба „Военна информация” се комплектува с личен състав самостоятелно при условия и по ред, определени с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация".
Чл. 43. (1) На военна служба в Службата се приемат лица, които отговарят на:
1. изискванията на Закона за отбраната и въоръжените сили на
Република България;
2. специфични изисквания, определени с акт на министъра на отбраната.
(2) Приемането на военна служба и назначаването на длъжност в Службата се осъществяват след извършване на подбор при условия и по ред, определени с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация“.
(3) Кандидатите за приемане на военна служба и за назначаване на длъжност в Службата подлежат на психологическо изследване от специализиран орган на Службата при условия и по ред, определени с акт на министъра на отбраната. Изследването се извършва за установяване на психологическата съвместимост с изискванията на съответното направление на дейност. На служба се назначават само кандидати, които са психологически съвместими с изискванията на направлението на дейност.
(4) В Службата на военна служба се приемат и се назначават на длъжност само лица, които са получили разрешение за достъп от органа по сигурността на Службата до изискващото се за длъжността ниво на класифицирана информация.
(5) Български граждани с двойно гражданство могат да бъдат приемани в Службата за изпълнение на военна служба или служба в резерва и да бъдат назначавани на длъжности, определени от министъра на отбраната, при спазване изискванията на Закона за защита на класифицираната информация.
Чл. 44. За изпълнение на разузнавателни задачи министърът на отбраната по предложение на директора на Службата може да назначава и освобождава от длъжност и от военна служба лица, които са в трудови или служебни правоотношения с друг работодател или орган по назначаване.
Чл. 45. Началната военна подготовка на военнослужещите, приети в Службата, се осъществява при условия и по ред, определени с акт на директора на Службата.
Чл. 46. Ръководството, организацията, осигуряването на обучението и професионалната квалификация на военнослужещи и цивилни служители за нуждите на Службата се осъществяват при спазване на изискванията на този закон и на правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация“.
Чл. 47. Подготовката на кадри за нуждите на Службата се извършва във:
1. висши военни училища и военни академии в Република България и в други държави; 
2. специализирани центрове на Министерството на отбраната;
3. граждански висши училища в Република България и в други държави.
Чл. 48. (1) Подготовката, обучението и професионалната квалификация на кадри за нуждите на Службата за придобиване на висше образование се осъществяват във висши военни и граждански училища в страната и в чужбина. 
(2) Подготовката на кадри за нуждите на Службата във висши училища и академии в други държави се регламентира с акт на министъра на отбраната. 
(3) Обучението на кадри за нуждите на Службата за придобиване на висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър” може да се извършва и в структура към ВА „Г. С. Раковски“, като щатната й численост, кадровото, финансовото и материалното осигуряване на подготовката и обучението са за сметка на Службата.
Чл. 49. (1) За изпълнение на служба по служебно и работа по трудово правоотношение в Службата се приемат лица, които отговарят на изискванията на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, Закона за държавния служител, Кодекса на труда и изискванията на чл. 43, ал. 1, т. 2 и ал. 4 и 5 на този закон.
(2) В случаите по ал. 1 не се провеждат процедури по обявяване и провеждане на конкурси.

Раздел III
Назначаване и изпълнение на службата

Чл. 50. (1) Министерският съвет по предложение на министъра на отбраната приема Класификатор на длъжностите на военнослужещите в Службата.
(2) Длъжности от Класификатора по ал. 1 могат да бъдат в обхвата на повече от едно военно звание.
(3) Въз основа на Класификатора по ал. 1 министърът на отбраната или оправомощени от него длъжностни лица утвърждава длъжностните разписания на Службата.
Чл. 51. Кариерното развитие и повишаването във военно звание на военнослужещите се осъществяват при условия и по ред, определени в правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация“, а за неуредените случаи се прилага Правилникът за прилагане на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България.
Чл. 52. В Службата с акт на директора се назначава Мандатна комисия, която подпомага директора на Службата по въпроси, свързани със служебното развитие на служителите. Редът и условията за работа на Мандатната комисия се определят с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация“.
Чл. 53. Назначаването на длъжност на военнослужещите в Службата се извършва със заповед, издадена от длъжностното лице, в чиито правомощия е назначаването на длъжност и/или приемането на военна служба.
Чл. 54. (1) Орган по назначаване на цивилните служители по служебно правоотношение в Службата е директорът на Службата.
(2) Трудовите договори с цивилните служители по трудово правоотношение се сключват, изменят и прекратяват от директора на Службата или от други длъжности лица в рамките на законно определените им правомощия.
Чл. 55. При освобождаване от военна служба на военнослужещите от Службата служебните дела остават на съхранение в Службата.

Раздел IV
Отличия и награди

Чл. 56. (1) Служителите във военното разузнаване могат да бъдат награждавани с награди и отличия в съответствие със Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, Правилника за прилагане на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България и правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация“.
(2) Директорът на Службата може да предлага за награждаване от министъра на отбраната и началника на отбраната съгласувано с командирите/началниците от Българската армия служители от подчинените им структури и военни формирования.
Чл. 57. (1) Директорът на Службата може да награждава с награди и отличия на Службата:
1. служителите на Службата;
2. български и чуждестранни граждани - за особени заслуги или съществен принос за изпълнението на задачи на Службата.
(2) Условията и редът за награждаване по ал. 1 се определят с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.

Глава шеста
КООРДИНАЦИЯ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ
Раздел I
Координация и взаимодействие с държавните органи и институции

Чл. 58. (1) Координацията и взаимодействието на военното разузнаване с министерства, ведомства, служби за сигурност и служби за обществен ред се осъществяват от Службата въз основа на съвместни инструкции на министъра на отбраната и ръководителя на съответното министерство, ведомство или служба.
(2) При изпълнение на възложените й правомощия Службата може да взаимодейства и координира своите дейности със структурите по ал. 1 в следните направления:
1. обмен на информация и използване на информационни фондове;
2. оперативно взаимодействие;
3. научно-техническо сътрудничество;
4. подготовка на личен състав;
5. логистично осигуряване.
Чл. 59. Служба „Военна информация” може да има официални представители в структури на централната администрация и ведомствата, с които си взаимодейства.
Чл. 60. (1) Държавните органи, организациите, юридическите лица и гражданите оказват съдействие на служителите на Службата при или по повод осъществяване на определените им с този закон дейности.
(2) В случаите по ал. 1 служителите на Службата се легитимират със служебна карта при условия и по ред, определени с правилника за устройството и дейността на Службата.
Чл. 61. (1) Взаимодействието на разузнавателните структури в Българската армия с други ведомства и служби в страната, НАТО и ЕС се координира и осъществява от Службата.
(2) Взаимодействието при разузнавателната поддръжка на българските военни контингенти с международните щабове, на които са подчинени, се осъществява от Съвместното командване на силите.
(3) Координацията и взаимодействието между разузнавателните органи в Българската армия при операции се осъществяват от командващия на Съвместното командване на силите и командирите на видове въоръжени сили.

Раздел II
Координация и взаимодействие с разузнавателните структури на НАТО и ЕС, с разузнавателните органи на страните - членки на НАТО и ЕС, и с партньорските служби

Чл. 62. Службата осъществява координация и взаимодействие с разузнавателните структури на НАТО и ЕС, с разузнавателните органи на страните - членки на НАТО и ЕС, и с партньорските служби на други държави въз основа на:
1. международни договори и споразумения, по които Република България е страна, сключени по реда на Закона за международните договори на Република България;
2. актове на Министерския съвет за обмен на информация в интерес на националната сигурност и отбраната;
3. двустранни или многостранни договорености с партньорски служби.
Чл. 63. Взаимодействието на Службата с разузнавателните структури на НАТО и ЕС, с разузнавателните органи на страните - членки на НАТО и ЕС, и с партньорските служби на други държави се осъществява в следните области:
1. обмен на информация;
2. добиване на информация;
3. провеждане на съвместни операции;
4. аналитико-прогностична;
5. обучение в специализирани школи и учебни заведения;
6. научно-техническо сътрудничество.
Чл. 64. Взаимодействието и разузнавателната поддръжка при многонационални и съвместни операции се планират, организират, координират и осъществяват от Съвместното командване на силите.

Глава седма
ОСИГУРЯВАНЕ НА СЛУЖБА „ВОЕННА ИНФОРМАЦИЯ"

Чл. 65. (1) Службата осигурява вътрешната си сигурност и защитата на класифицираната информация чрез свой орган по сигурността, който изпълнява функциите на административно звено по сигурността. 
(2) Ръководителят на органа по ал. 1 е и служител по сигурността на информацията.
(3) Служителят по сигурността на информацията отговаря за извършване на обикновеното, разширеното и специалното проучване за надеждност на служителите на Службата и на кандидатите за служба и работа в нея.
(4) При изпълнение на изискванията за сертифициране на автоматизираните информационни системи или мрежи (АИС или мрежи), в които се създава, обработва, съхранява и пренася класифицирана информация, както и на изискванията за въвеждане в експлоатация на криптографски мрежи органът по сигурността предоставя на органа по акредитиране на сигурността на АИС или мрежи, съответно на органа по криптографска сигурност, необходимата за изпълнение на възложените им по закон функции информация при спазване на принципа „необходимост да се знае”.
Чл. 66. Органът по сигурността осъществява дейността си самостоятелно или във взаимодействие с други служби за сигурност и обществен ред при условия и по ред, определени с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.
Чл. 67. (1) Финансовото осигуряване на Службата се осъществява по общия ред, утвърден за Министерството на отбраната, като ежегодно на Службата се утвърждават средства в годишна бюджетна сметка. Разходите се извършват чрез бюджетна субсидия от бюджета на Министерството на отбраната.
(2) Предоставянето на бюджетни средства за изпълнение на специфичните цели на Службата и начинът на организация на тяхното вътрешноведомствено администриране, разходване, отчитане и контрол се определят с акт на министъра на отбраната. 
Чл. 68. Служителите от Службата изпълняват службата и полагат труд при специфични условия, произтичащи от възложените им от действащото законодателство функции и задачи, като получават допълнителни възнаграждения при условия и по ред, определени в Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България.
Чл. 69. (1) Службата изгражда и поддържа собствена интегрирана комуникационно-информационна система за събиране, обработване, съхраняване и вътрешноведомствен обмен на информация.
(2) Службата разработва и използва собствени криптографски ключове, средства и системи за защита на информацията съгласно закона и в рамките на своята компетентност.
Чл. 70. (1) Службата използва собствени специални комуникации за обмен на информация със своите разузнавателни органи.
(2) За обмен на информация с външни организации Службата участва в изграждането на съвместни комуникационни и информационни системи.
Чл. 71. (1) За изпълнение на възложените й с този закон правомощия Службата изгражда, поддържа и използва информационни фондове.
(2) Редът за създаване, използване и закриване на информационните фондове и за контрол върху тях се определя с правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.
Чл. 72. (1) В информационните фондове може да се обработват лични данни, свързани с националната сигурност и отбраната, като при обработването им:
1. не се иска съгласието на физическото лице;
2. физическото лице не се информира преди и по време на
обработването на личните му данни;
3. личните данни не се предоставят на трети лица;
4. личните данни се съхраняват и след приключване на обработването им в срокове, определени от директора на Службата като администратор на личните данни.
(2) Личните данни се заличават, ако вече не съществува причина за тяхното запазване съгласно закона или в изпълнение на съдебен акт.

(3) Личните данни от информационните фондове могат да се предоставят само на органите за защита на националната сигурност и обществения ред, както и на органите на съдебната власт за нуждите на конкретно наказателно дело, както и на чуждестранни органи - по силата на международен договор, по който Република България е страна.
(4) Обработването на лични данни се осъществява при условията и по реда на този закон и на Закона за защита на личните данни.
Чл. 73. Редът за регистриране, съхраняване, получаване на достъп и използване на информация от информационните фондове се определя с акт на директора на Службата.
Чл. 74. Ресурсното осигуряване на Службата за централизирани доставки и услуги се извършва при условия и по ред, определени с акт на министъра на отбраната.
Чл. 75. С акт на директора на Службата се бракуват и снемат от отчет основни материални средства и запаси в Службата с изключение на тези, които се водят на индивидуален отчет от логистични структури на Министерството на отбраната и Българската армия.
Чл. 76. Директорът на Службата определя типа, количествата и начина на съхраняване и ползване на военновременни запаси на Службата, включително при усложнена обстановка, кризисна ситуация и военен конфликт.
Чл. 77. Директорът на Службата определя норми, правила и лимити за разход на горива, консумативи и комуникационно-информационни услуги.
Чл. 78. (1) Службата има право да придобива и използва моторни превозни средства извън страната по ред, определен в правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.
(2) Регистрацията на моторни превозни средства на Службата се извършва по ред, определен в правилника за устройството и дейността на служба „Военна информация”.

Глава осма
КОНТРОЛ И ОТЧЕТНОСТ

Чл. 79. Върху дейността на военното разузнаване се упражнява парламентарен, административен и съдебен контрол от предвидените в Конституцията и в законите органи.
Чл. 80. Народното събрание осъществява парламентарен контрол върху военното разузнаване чрез постоянна комисия.
Чл. 81. Министърът на отбраната осъществява непосредствено цялостен контрол върху дейността на Службата.
Чл. 82. Осъществяването на финансов контрол по формирането и разходването на бюджета на Службата се извършва от първостепенния разпоредител с бюджетни кредити и от други органи, предвидени в закон.
Чл. 83. Вътрешноведомственият контрол в Службата се ръководи от директора на Службата лично или чрез оправомощени от него длъжностни лица.
Чл. 84. Директорът на Службата ежегодно предоставя на министъра на отбраната доклад за изпълнението на поставените й задачи.

Глава девета
АДМИНИСТРАТИВНОНАКАЗАТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ

Чл. 85. (1) Който наруши разпоредбите на този закон или на нормативни актове по прилагането му, се наказва с глоба от 300 до 5000 лв., ако не подлежи на по-тежко наказание.
(2) Нарушенията се установяват с актове, които се съставят от
оправомощени от директора на Службата длъжностни лица.
(3) Наказателните постановления се издават от директора на Службата.
(4) Съставянето на актовете, издаването, обжалването и изпълнението на наказателните постановления се извършват по реда на Закона за административните нарушения и наказания.

Допълнителна разпоредба

§ 1. По смисъла на този закон:
1. „Разузнавателна общност на НАТО и ЕС“ е съвкупност от разузнавателните органи от командната структура на НАТО и на ЕС, страните - членки на НАТО и ЕС, и партньорски държави.
Разузнавателните служби на страните членки и добиваната от тях информация са под национален контрол.
2. „Разузнавателен орган” е структура или военно формирование, създадени за изпълнение на конкретни разузнавателни задачи.
3. „Информация“ са систематизирани факти и добити данни, които се използват от разузнавателните органи.
4. „Разузнавателна информация“ е продуктът, получен след обработване и анализиране на добитата от военното разузнаване информация.
5. „Разузнавателна поддръжка” е процес на осигуряване с разузнавателна информация на националните, коалиционните и съюзническите формирования в хода на операциите.
6. „Специални операции” са комплекс от дейности на разузнавателни органи с използване на специфични средства, способи и методи за добиване на особено важна (критична) разузнавателна информация, която не може да бъде получена по друг начин.
7. „Официални представители към структурите на централната администрация и ведомствата” са служители на Службата, на които е възложено като служебно задължение да я представляват в съответната структура на централната администрация или ведомство и да осъществяват връзката и взаимодействието между службата и съответната администрация.
8. „Партньорски служби” са разузнавателни служби на други държави, с които Службата има двустранни споразумения за взаимодействие.
9. „Изображение“ е двумерно представяне на местност, обект или физически феномен, формирано чрез използване от разстояние посредством космически, авиационни, морски или земни платформи на различни видове сензори - оптико-електронни, инфрачервени, радиолокационни, лазерни, акустични и др.

Преходни и заключителни разпоредби

§ 2. (1) Длъжностните нива, длъжностните наименования и основните заплати на цивилните служители в служба „Военна информация”, с изключение на подчинените й военни формирования, се приравняват на длъжностните нива, длъжностните наименования и основните заплати на цивилните служители по служебно и по трудово правоотношение от министерство. 
(2) Статусът на цивилните служители по служебно правоотношение в Службата, с изключение на подчинените й военни формирования, се урежда с този закон, Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България и Закона за държавния служител, а на цивилните служители по трудово правоотношение – с този закон, Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България и чл. 107а от Кодекса на труда. 
§ 3. В Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България (обн., ДВ, бр. 35 от 2009 г.; изм. и доп., бр. 74, 82, 93 и 99 от 2009 г., 
бр. 16, 88, 98 и 101 от 2010 г., бр. 23, 48, 99 и 100 от 2011 г. и бр. 20 от 2012 г.) се правят следните изменения и допълнения: 
1. В чл. 22, ал. 2  т. 18 се отменя.
2. Членове 100 и 101 се отменят.
3. Член 166 се отменя.
4. В чл. 196:
а) досегашният текст става ал. 1;
б) създава се ал. 2:
„(2) Алинея 1 не се прилага за военнослужещите от служба „Военна информация” и служба „Военна полиция”.”
5. Създава се чл. 205а:
„Чл. 205а. (1) Съпругът/съпругата-военнослужещ на дългосрочно командирован служител при условията и по реда на Закона за дипломатическата служба има право на неплатен отпуск по време на задграничния мандат на служителя.

(2) Съпругът/съпругата-военнослужещ по ал. 1 се взема в разпореждане по специален щат на министъра на отбраната по време на неплатения отпуск и след изтичане срока на отпуска се назначава на длъжност в съответствие с притежаваното военно звание и квалификация и срокът на договора за военна служба се удължава със срока на неплатения отпуск.
(3) Времето на неплатения отпуск на съпруга/съпругата-военнослужещ по ал. 1 не се зачита за действително изслужено на военна служба.
(4) Вноските за здравно осигуряване на съпруга/съпругата-военно-служещ по ал. 1 за времето, през което са в неплатен отпуск, са за тяхна сметка.”
6. В чл. 290  ал. 3 се отменя.
§ 4. В Преходните и заключителните разпоредби на Закона за резерва на въоръжените сили на Република България (ДВ, бр. 20 от 2012 г.) се създава § 3а:
„§ 3а. За служба „Военна информация“ условията и редът за приемане на служба в доброволния резерв, сключването, изменението и прекратяването на договора за служба или за предоставяне на техника в доброволния резерв, назначаването, преназначаването и освобождаването от длъжност, подготовката, присвояването и повишаването във военно звание на резервисти се определят в Правилника за устройството и дейността на Службата.“
§ 5. (1) В срок до 6 месеца след влизането в сила на закона се приемат правилникът за устройството и дейността на служба „Военна информация” и другите подзаконови актове по прилагането му.
(2) До приемането на правилника по ал. 1 се прилага Правилникът за организацията и дейността, специфичните условия и ред за назначаване на личния състав и за изпълнение и прекратяване на службата в служба „Военна информация“, приет с Постановление № 230 на Министерския съвет от 2010 г. (ДВ, бр. 82 от 2010 г.), и другите подзаконови нормативни актове, доколкото не противоречат на този закон.
§ 6. В срок до девет месеца след влизането в сила на закона структурата на Службата се привежда в съответствие с него.

§ 7. Изпълнението на закона се възлага на министъра на отбраната и на директора на служба „Военна информация”.
§ 8. Законът влиза в сила от 1 април 2013 г.

Законът е приет от 41-ото Народно събрание на ……………..…... 2012 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Цецка Цачева)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за военното разузнаване

Проектът на Закон за военното разузнаване се внася за разглеждане и приемане от Народното събрание в съответствие с управленската програма на Правителството на европейското развитие на България и с решенията на Консултативния съвет за национална сигурност от заседанието на 25 април 2012 г.
В законопроекта се предлага правна регламентация на организацията, дейностите, задачите и функционирането на разузнаването във въоръжените сили на Република България, както и на статута на неговите служители. Разписани са правомощията и отговорностите на органите за неговото управление.
Регламентирано е сътрудничеството с военноразузнавателни органи на други държави и структури в НАТО и ЕС. Изрично е посочено, че военното разузнаване участва в дейността на разузнавателните общности на НАТО и ЕС.
Министърът на отбраната осъществява общото ръководство на военното разузнаване, издава необходимите нормативни актове и осъществява цялостен контрол върху дейността на Служба „Военна информация”.
Началникът на отбраната ръководи военното разузнаване в Българската армия и осъществява контрол върху дейността на съответните разузнавателни структури, които се изграждат в съответствие с командната структура в армията. Функционирането на разузнавателните органи на оперативно и тактическо ниво се регламентира от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България.
Изрично е посочено, че на структурите за военно разузнаване не се възлагат задачи от вътрешнополитически характер и че те не събират, обработват и анализират информация от вътрешнополитически характер.
В проекта на Закон за военното разузнаване подробно са регламентирани задачите, устройството и управлението на Служба „Военна информация”, която осъществява стратегическото военно разузнаване и подпомага структурите, осъществяващи оперативно и тактическо военно разузнаване. 
Ръководството на Службата се осъществява от директор, който се назначава за срок 5 години с указ на Президента по предложение на Министерския съвет. Директорът може да бъде военнослужещ или цивилно лице. Директорът на Службата се подпомага от заместник-директори, които могат да бъдат: цивилни служители, които се назначават по реда на Кодекса на труда от директора на Службата след съгласуване с министъра на отбраната, или военнослужещи, които се назначават по реда на Закона за отбраната и въоръжените сили.
Регламентиран е редът за информиране на висшите органи на държавна власт и на други държавни институции.  Посочени са основанията за ограничаване на достъп до информация в съответствие с необходимостта от нейната защита.
Разпоредбите, касаещи Служба „Военна информация”, са съобразени с нейното пряко подчинение спрямо министъра на отбраната. 
В законопроекта за военното разузнаване е регламентиран подробно статутът на служителите, които могат да бъдат военнослужещи, цивилни служители по служебно правоотношение и цивилни служители по трудово правоотношение. Направено е необходимото препращане към Закона за отбраната и въоръжените сили, Закона за държавния служител и Кодекса на труда. Регламентирана е процедурата за назначаване в Служба „Военна информация”, която се осъществява самостоятелно. 
В законопроекта са посочени изискванията за постъпване в Службата, назначаването и изпълнението на службата. Определени са възможностите за обучение и професионална квалификация на служителите.
Сравнително подробно е регламентирана координацията и взаимодействието на военното разузнаване с държавни органи и институции, а също така със структури на НАТО и ЕС. Тя се осъществява от Служба „Военна информация”. На оперативно и тактическо ниво при осъществяване на разузнавателна поддръжка на българските военни контингенти взаимодействието се осъществява от Съвместното командване на силите или от командирите на видовете въоръжени сили.
В законопроекта е отделено необходимото внимание на самостоятелното осигуряване на дейността на Служба „Военна информация” с оглед защита на вътрешната сигурност и на информацията. Създадена е необходимата законова основа за създаване на информационни фондове и за обработване на лични данни в интерес на националната сигурност съобразно компетенциите на Службата.
Определени са органите за осъществяване на отчетност и контрол върху дейността на Службата. Следва да се има предвид, че значителна част от въпросите, касаещи дейността на Служба „Военна информация” по отношение на координацията и взаимодействието, са решени в рамковия по своя характер проект на Закон за системата за защита на националната сигурност. 
В законопроекта са дадени определения на използваните основни понятия, като разузнавателна общност на НАТО и ЕС, разузнавателна информация, разузнавателен орган и др.
Финансовите и други средства за изпълнението на закона  ще се осигуряват от бюджета на Министерството на отбраната.
Предлаганият законопроект касае дейности от изключителна национална компетентност и не касае правото на Европейския съюз. Неговото приемане ще бъде в пълно съответствие с практиката на страните членки, а и на Съюза като цяло - за ясно регламентиране на дейностите и компетенциите на държавните институции в сферата на националната сигурност.
Предлага се законът да влезе в сила от 1 април 2013 г. с оглед осигуряване на достатъчно продължителен „период на узнаване” за гражданите,  държавните институции и служителите в специалните служби. Посоченият срок е общ за всички законопроекти в областта на националната сигурност, с което ще се гарантира и едновременното им влизане в сила.
На основание чл. 87, ал. 1 и чл. 105, ал. 2 от Конституцията на Република България Министерският съвет предлага на Народното събрание да разгледа и приеме проекта на Закон за военното разузнаване.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Бойко Борисов)