Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

за изменение и допълнение на Закона за митниците

(Обн., ДВ, бр. 15 от 1998 г.; изм. и доп., бр. 89 и 153 от 1998 г., бр. 30 и 83 от 
1999 г., бр. 63 от 2000 г., бр. 110 от 2001 г., бр. 76 от 2002 г., бр. 37 и 95 от 2003 г., бр. 38 от 2004 г., бр. 45, 86, 91 и 105 от 2005 г., бр. 30 и 105 от 2006 г., бр. 59 и 109 от 2007 г., бр. 28, 43 и 106 от 2008 г., бр. 12, 32, 42, 44 и 95 от 2009 г., бр. 54, 55, 
73 и 94 от 2010 г. , бр. 82 от 2011 г., бр. 38 и 54 от 2012 г., бр. 15 и 66 от 2013 г., 
бр. 98 от 2014 г. и бр. 42 и 60 от 2015 г.)

 
§ 1. В чл. 1 се правят следните изменения и допълнения:
1. Досегашният текст става ал. 1.
2. Създава се ал. 2:
„(2) Този закон урежда и:
1. правилата и процедурите, приложими за стоките, въвеждани на митническата територия на Съюза или извеждани от нея, доколкото не са уредени в Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 г. за създаване на Митническия кодекс на Съюза (ОВ, 
бр. 269 от 2013 г.), Делегиран регламент на Комисията (ЕС) 2015/2446 от 28 юли 2015 година за допълнение на Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на подробни правила за някои от разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза (OB, бр. 343 от 2015 г.), Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията от 24 ноември 
2015 година за определяне на подробни правила за прилагането на някои разпоредби на Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Съюза (OB, бр. 343 от 2015 г.)  и Регламент (ЕО) № 1186/2009 на Съвета от 16 ноември 2009 година за установяване на система на Общността за митнически освобождавания (OB, бр. 324 от 2009 г.);

2. прилагането от митническата администрация на законодателство в областта на общата търговска политика, общата селскостопанска политика и политиката в областта на рибарството, на други общи политики на Съюза, свързани с опазването на здравето на хората и животните, защита на растенията, опазване на околната среда и на културното наследство, с отчитане на общите правила за вътрешния пазар и за конкуренцията, в защита на финансовите интереси на Съюза и на държавите членки и борба с незаконната търговия, защита на правата върху интелектуалната собственост, както и прилагането на аспекти от външната политика и политиката за сигурност, доколкото е свързано с въвеждане/извеждане на/от митническата територия на Съюза.” 
§ 2. Член 2 се изменя така:
„Чл. 2. (1) Лицата и превозните средства, както и стоките, които се пренасят или превозват от тях, при пристигане и напускане на митническата територия на Съюза през граничните контролно-пропускателни пунктове подлежат на митнически контрол.
(2) Контрол се извършва и при пренасянето през държавната граница на страната на парични средства и на благородни метали и скъпоценни камъни и изделия със и от тях съгласно Валутния закон, както и за спазването на други изисквания или ограничения, установени в законодателството във връзка с пренасянето през държавната граница на специфични стоки, доколкото стоките са под митнически надзор.”
§ 3. Член 3 се отменя.
§ 4. В чл. 4 се правят следните изменения:
1. Алинеи 1 и 2 се изменят така:
„(1) Всички лица са длъжни да уведомят незабавно митническата администрация за оставените при тях, намерени или задържани стоки, включително превозни средства, за които се знае или се предполага, че са въведени на територията на страната без извършване на съответните митнически формалности. Тези стоки следва да бъдат представени пред митническата администрация.
(2) Ако собственикът на оставените, намерените или задържаните стоки, включително на превозните средства, е лице, неустановено на територията на Съюза, неизвестно лице или лице, установено на територията на Съюза с неизвестен адрес, и ги потърси в срок шест месеца от деня на представянето им пред митническата администрация, лицето извършва съответните формалности за поставяне под митнически режим за стоките, след като заплати всички направени разходи от митническото учреждение за тях.“
2. В ал. 3  т. 1 и 2 се изменят така: 
„1. собственикът им е лице, неустановено на територията на Съюза, неизвестно лице или лице, установено на територията на Съюза с неизвестен адрес, и от деня на представянето им пред митническата администрация са изтекли шест месеца;
2. собственикът им е установено лице на територията на Съюза с известен адрес и от деня на връчване на поканата за вдигане на стоките, изпратена от митническото учреждение, са изтекли три месеца; поканата се изпраща в седмичен срок от деня на представянето на стоките пред митническата администрация.“
§ 5. В чл. 5 се правят следните изменения:
1. Алинея 1 се изменя така:
„(1) Всички лица, включително държавните органи в рамките на своята компетентност, оказват съдействие на митническата администрация при извършване на нейната дейност. Те са длъжни в 14-дневен срок от получаване на искането от митническата администрация да предоставят наличната им информация.“
2. В ал. 2 думите „митническите органи“ се заменят с „митническата администрация“.
§ 6. В чл. 7, ал. 8 изречение второ се заличава.
§ 7. В чл. 10 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 15:
„(15) Агенция „Митници“ застрахова митническите служители срещу злополука и сключва застраховка „Живот“ за сметка на своя бюджет.“ 
2. Досегашната ал. 15 става ал. 16.
§ 8. В чл. 12,  изречение първо думите „и за случаи, определени в правилника“ се заличават.
§ 9. Член 13 се изменя така:
„Чл. 13. Агенция „Митници” събира приходи от сключени договори с юридически и физически лица в зоните на граничните контролно-пропускателни пунктове и на други места.“
§ 10. В чл. 15 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 1 се изменя така: 
„(1) Агенция „Митници“: 
1. участва в разработването и реализира митническата политика на Съюза, включително в подготовката на международните договори на Съюза, отнасящи се до митнически въпроси;
2. осъществява административно митническо сътрудничество и взаимна митническа помощ между държавите членки на базата на Регламент (ЕО) № 515/97 от 13 март 1997 г. относно взаимопомощта между административните органи на държавите членки и сътрудничеството между последните и Комисията по гарантиране на правилното прилагане на законодателството в областта на митническите и земеделските въпроси, Конвенция Неапол II, както и на базата на двустранни и многостранни договорености;
3. осъществява административно сътрудничество и взаимна митническа помощ с държави извън Съюза на базата на споразуменията на Съюза за свободна търговия и на двустранни договорености за взаимна помощ в митническата област; 
4. осъществява международните митнически връзки извън тези по 
т. 2 и 3;
5. осигурява защита на икономическите и финансовите интереси, като поддържа уместен баланс между прилагането на критериите за контрол и предоставяне на улеснения на легалните търговски оператори;
6. обработва, анализира, съхранява и предоставя информация относно митническата дейност;  
7. осигурява квалификацията и преквалификацията на митническите служители, като използва създадените на европейско и национално ниво учебни модули и инструменти;
8. се разпорежда с отнети и изоставени в полза на държавата стоки по производства, водени от митническите органи, включително завършили със съдебен акт, както и със задържани стоки в случаите, предвидени в този закон;
9. осъществява сътрудничество и взаимодействие с други държавни органи и организации, като редът и условията за взаимодействие се уреждат със съвместни инструкции; 
10. изгражда, поддържа и експлоатира сигурни, интегрирани, оперативно съвместими и достъпни електронни системи за обмен на данни в рамките на своята компетентност.“
2. В ал. 2:
а) точки 1, 2 и 3 се изменят така:
„1. осъществяват митнически надзор и извършват контрол върху стоките, превозните средства и лицата на територията на Република България;
2. изискват обезпечаване на мита, такси и други публични държавни вземания;
3. прилагат, в рамките на своята компетентност, приети в законодателството на Съюза мерки за въвеждани на/извеждани от митническата територия на Съюза стоки, произтичащи от общата търговска политика и другите общи политики на Съюза, свързани с опазването на обществения морал, обществения ред или обществената сигурност, опазването на здравето на хората и на животните, защитата на растенията, опазването на околната среда, защитата на националното богатство, имащо художествена, историческа или археологическа стойност, изпълнение на мерки за опазване и управление на рибните ресурси, включително мерки, свързани с контрол на прекурсори за производство на наркотици и на парични средства;“
б) точка 4 се отменя;
в) създава се нова т. 9:
„9. задържат стоки и/или парични средства във всички случаи, предвидени със закон, с разписка по образец, утвърден от министъра на финансите.“  
§ 11. В чл. 16 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1:
а) в т. 1 думата „митническа“ се заличава;
б) създава се т. 3а:
„3а. да издават сертификати за преференциален или непреференциален  произход на стоките;“
в) точка 6 се изменя така:
„6. да извършват последващ митнически контрол на стоки и документи, свързани с поставяне под митнически режим с митническа декларация, с декларация за временно складиране, с обобщена декларация за въвеждане, с обобщена декларация за напускане, с декларация за реекспорт или уведомление за реекспорт;“
г) точка 7 се изменя така:
„7. да събират суми: за мита и такси; за неизпълнени задължения и поръчителства; за заплащане равностойността на отнети в полза на държавата стоки, когато липсват или са отчуждени, и за други държавни вземания, които се събират от митническите органи;“
д) в т. 8 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
2. В ал. 3 след думата „носят“ се добавя „служебно“.
3. В ал. 4 думите „по ал. 1, т. 1 специализирани контролни органи на Агенция „Митници“ се заменят със „си митническите органи“. 
§ 12. В чл. 17, ал. 1, т. 6 думите „по искане на длъжностните лица от инспектората към министъра на финансите“ и запетаята пред тях се заличават.
§ 13. Член 18 се изменя така:
„Чл. 18. (1) В съответствие с чл. 18 от Регламент (ЕС) № 952/2013 всяко лице може да определи свой митнически представител.
(2) Физическо лице може да представлява друго физическо лице пред митническите органи въз основа на пълномощно с нотариална заверка на подписите. 
(3) Дейност по занятие срещу възнаграждение като митнически представител на територията на страната може да извършва лице, регистрирано по Търговския закон. 
(4) Когато действия по митническо оформяне се извършват от служител на лицето, което е титуляр на правата и задълженията, свързани със стоките, или от служител на митнически представител, същите се считат оправомощени да извършат тези действия. В тези случаи на митническите органи не могат да бъдат противопоставени ограничения на правата на служителя, произтичащи от неговите вътрешни отношения с титуляря на правата и задълженията, свързани със стоките, или от неговите вътрешни отношения с митническия представител, освен ако за тези ограничения митническите органи са предварително и писмено уведомени или ако според обстоятелствата е следвало да предполагат за тях. 
(5) Митническите органи могат да изискват от всяко лице, което заявява, че действа като представител, да представи доказателства за това. Освен в случаите по ал. 2, за доказателствата не се изисква нотариална заверка на подписите.“
§ 14. Член 19 се изменя така:
„Чл. 19. (1) Решенията по прилагане на митническото законодателство се издават от директора на Агенция „Митници“ или от началниците на митници.
(2) За целите на прилагане на чл. 22 от Регламент (EС) № 952/2013 директорът на Агенция „Митници“ или оправомощено от него лице издава по заявления:
1. разрешение за одобрен икономически оператор за митнически опростявания и за одобрен икономически оператор за сигурност и безопасност;
2. решение за обвързваща тарифна информация;
3. решение за обвързваща информация за произход на стоките;
4. разрешение за опростяване на определянето на елементите, които са част от митническата стойност  съгласно чл. 73 от Регламент (ЕС) 
№ 952/2013;
5. разрешение за отсрочване на плащането;
6. разрешение за общо обезпечение за режим съюзен транзит/общ транзитен режим, за централизирано оформяне или самооценка, както и за освобождаване от общо обезпечение;
7. разрешение за одобрен износител съгласно разпоредбите за произход по споразумения, сключени от Съюза с определени държави или територии извън митническата територия на Съюза, или по мерки, приети едностранно от Съюза по отношение на такива държави или територии, или по смисъла на разпоредбите за доказване на свободно обращение на стоките в Митническия съюз ЕС - Турция, в съответствие с Решение № 1/2006 на Комитета за митническо сътрудничество ЕО - Турция;
8. разрешение за самооценка;
9. разрешение за централизирано оформяне, когато е включена и друга държава членка;
10. разрешение за редовна корабна линия;
11. разрешение за използване на пломби от специален тип;
12. разрешение за използване на декларация за транзит с намален набор данни;
13. разрешение за използване на електронен транспортен документ като декларация за транзит при въздушен и морски транспорт;
14. разрешение за използване на режим съюзен транзит с електронен манифест за стоки, превозвани по въздух и по море;
15. решение за продължаване на срока за реимпорт на върнати стоки.
(3) Директорът на Агенция „Митници“ издава разрешения за достъп до процедура ТИР по предложение на национален комитет, създаден за мониторинг на разрешенията за достъп до процедура ТИР в съответствие с обяснителната бележка към параграф 3, част II на приложение 9 от Митническата конвенция относно международен превоз на стоки под покритието на карнети ТИР, съставена в Женева на 14 ноември 1975 г. (ратифицирана с указ – ДВ, бр. 61 от 1977 г.) (ДВ, бр. 7 от 2004 г.), в който участват представители на митническата администрация, на националната гарантираща асоциация и на други заинтересовани организации при условия, по ред и правила за работа, определени със споразумение, сключено между митническата администрация, националната гарантираща асоциация и други заинтересовани организации.
(4) За целите на прилагане на чл. 22 от Регламент (EС) № 952/2013 началниците на митници вземат решения по заявления, както следва:
1. началникът на митницата, компетентен за издаване на разрешение за специален режим, различен от режим транзит - за операции в съоръжения за временно складиране, за опростена декларация при регулярно използване, за вписването в отчетността на декларатора, за одобрение на местата за представяне на стоки с изключение на митническите учреждения и за одобрение на място за временно складиране на стоки, различно от съоръжения за временно складиране разрешение за общо обезпечение;
2. началникът на митницата, където е възникнало митническото задължение, решение за възстановяване или опрощаване на вносни или износни мита;
3. началникът на митницата, където се намира мястото за представяне на стоките, одобрение за местата за представяне на стоки с изключение на митническите учреждения и одобрение на място за временно складиране на стоки, различно от съоръжения за временно складиране; 
4. за издаване на разрешение за операции в съоръжения за временно складиране, компетентен е:
а) началникът на митницата, където се намират основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и поне едно от съоръженията за временно складиране;
б) началникът на митницата, където е достъпна основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и се намират съоръженията, където се извършват най-много операции, когато компетентният митнически орган не може да се определи по реда на буква „а”;
5. началникът на митницата, където се намира средството за измерване на теглото - разрешение за претегляне на банани;
6. началникът на митницата, където се намира или е достъпна основната счетоводна отчетност за митнически цели - разрешение за одобрен издател за доказателство за митническия статус на съюзни стоки;
7. за издаване на разрешение за опростена декларация при регулярно използване компетентен е: 
а) началникът на митницата, където се намират основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и поне едно от местата, където стоките ще се поставят под митнически режим, с опростена декларация;
б) началникът на митницата, където е достъпна основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и се намират местата, където се извършват най-много операции за поставяне на стоки под митнически режим, с опростена декларация, когато компетентният митнически орган не може да се определи по реда на буква „а”;
8. началникът на митницата, където се намира основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели с изключение на случаите по ал. 2, т. 2, за издаване на разрешение за вписване в отчетността на декларатора при внасяне, независимо дали е комбинирано с централизирано оформяне;
9. началникът на митницата, където се намира основната счетоводна отчетност за митнически цели – с изключение на случаите по 
ал. 2, т. 9, разрешения за централизирано оформяне, комбинирано с опростена декларация при регулярно използване при внасяне;
10. за издаване на разрешение за вписване в отчетността на декларатора при режим износ компетентен е:
а) началникът на митницата, където се намира основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и където стоките се опаковат или натоварват за износ;
б) началникът на митницата, където е достъпна основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и където стоките се опаковат или натоварват за износ, когато компетентният митнически орган не може да се определи по реда на буква „а“;
11. за издаване на разрешение за използване на специални режими, различни от режим транзит, с изключение на случаите по чл. 163 от Делегиран регламент на Комисията (ЕС) 2015/2446 компетентен е:
а) началникът на митницата, където се намира или е достъпна основната счетоводна отчетност за митнически цели и където се намира съоръжението за митническо складиране - за операции в съоръжения за митническо складиране;
б) началникът на митницата, където се намира или е достъпна основната счетоводна отчетност за митнически цели и където се извършват операциите по усъвършенстване – за използване на режим активно усъвършенстване, а в случаите на заявител, установен извън митническата територия на Съюза, разрешението се издава от началника на митницата, където стоките ще бъдат преработени за първи път - за използване на режим активно усъвършенстване;
в) началникът на митницата, където се намира или е достъпна основната счетоводна отчетност за митнически цели и където се намират стоките, които ще бъдат временно изнесени - за използване на режим пасивно усъвършенстване;
г) началникът на митницата, където стоките ще бъдат използвани за първи път, при спазване разпоредбите на чл. 205, параграф 2 от Делегиран регламент на Комисията (ЕС) 2015/2446 – за режим временен внос;
д) началникът на митницата, където се намира или е достъпна основната счетоводна отчетност за митнически цели, за заявител, установен на митническата територия на Съюза, а в случаите на заявител, установен извън митническата територия на Съюза, разрешението се издава от началника на митницата, където стоките ще бъдат използвани за първи път - за използване на режим специфична употреба;
e) началникът на съответната митница, където е достъпна основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и където се намира поне едно от съоръженията за митническо складиране, или където се извършват най-много операции в съоръженията за митническо складиране или операции по преработка или използване на стоките, когато разрешенията по букви „а”-„д” се отнасят за няколко митници;
12. за издаване на разрешения за предоставяне на статус на одобрен изпращач за поставяне на стоки под режим съюзен транзит компетентен е:
а) началникът на митницата, където се намират основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели  и поне едно от местата, откъдето започват съюзните транзитни операции;
б) началникът на митницата, където е достъпна основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и се намират местата, откъдето започват най-много съюзни транзитни операции, когато компетентният митнически орган не може да се определи по реда на 
буква „а”;
13. за издаване на разрешения за предоставяне на статус на одобрен получател за операции ТИР и на разрешения за предоставяне на статус на одобрен получател за получаване на стоки, превозвани под режим съюзен транзит, компетентен е:
а) началникът на митницата, където се намират основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и поне едно от местата, където ще завършат операциите ТИР или режим съюзен транзит;
б) началникът на митницата, където е достъпна основната счетоводна отчетност на заявителя за митнически цели и се намират местата, където ще завършват най-много операции ТИР или режим съюзен транзит, когато компетентният митнически орган не може да се определи по реда на буква „а”.
(5) В разрешенията, издадени по ал. 1, т. 8 и 9 и ал. 4, т. 4, 7-11, надзорно митническо учреждение е съответното Централно митническо управление или териториалното митническо управление.
(6) Заявленията за издаване на разрешения се подават до митническия орган, компетентен за вземане на решение.

(7) За целите на прилагане на чл. 29 от Регламент (EС) № 952/2013 решения, взети без предварително заявление, се издават от началника на митницата, където са възникнали фактите и обстоятелствата, изискващи вземането на решение, освен ако не е предвидено друго.“
§ 15. В чл. 19а се правят следните изменения и допълнения:	
1. В ал. 1 след думите „известие за доставяне“ се добавя „или чрез изпращане на електронно съобщение“.
2. Създава се нова ал. 4:
„(4) Електронното съобщение се смята за връчено, когато адресатът изпрати потвърждение за получаването му чрез обратно електронно съобщение, активиране на електронна препратка или изтеглянето му от информационната система на митническата администрация. Съдържанието на електронното съобщение се удостоверява чрез заверена от митническата администрация разпечатка на записа в информационната система.“
3. Досегашните ал. 4, 5 и 6 стават съответно ал. 5, 6 и 7. 
4. Досегашната ал. 7 става ал. 8 и в нея думите „в чужбина“ се заменят с „извън страната“, а думите „което ги представлява и“ се заличават.
5. Създава се ал. 9:
„(9) При отсъствие за повече от 30 дни от адреса за кореспонденция законните представители на юридическите лица и едноличните търговци упълномощават лице, на което да се връчват съобщенията и другите актове на митническата администрация.“
§ 16. В чл. 19б се правят следните изменения и допълнения:	
1. Създават се нови ал. 1 и 2:
„(1) Решение, с което се установяват митническо задължение и/или други публични държавни вземания, се издава в най-кратък срок, но не по-късно от 30 дни от започването на производството. Уведомяването на длъжника за размера на задължението се извършва с връчването на решението.
(2) Решенията по ал. 1 с изключение на случаите по чл. 221, ал. 2 и 3 подлежат на предварително изпълнение.“
2. Досегашните ал. 1 и 2 стават съответно ал. 3 и 4.
3. Досегашната ал. 3 става ал. 5 и в нея думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
4. Досегашната ал. 4 става ал. 6 и в нея думите „ал. 2“ се заменят с „ал. 4“.
5. Досегашната ал. 5 става ал. 7 и в нея думите „ал. 2“ се заменят с „ал. 4“.
§ 17. Член 20 се отменя.
§ 18. Член 21 се отменя.
§ 19. Заглавието на раздел III от глава трета се изменя така:
„Конвертиране на парични единици“

§ 20. Член 22 се изменя така:
„Чл. 22. Агенция „Митници” публикува на интернет страницата си приложимите обменни курсове съгласно чл. 53 от Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета.“
§ 21. Член 23 се отменя.
§ 22. Част втора „Елементи, на основата на които се прилагат вносни или износни митни сборове и други мерки, предвидени по отношение на търговията със стоки“ с глави четвърта, пета и шеста с чл. 24-43 се отменя.
§ 23. Част трета „Въвеждане на стоки на митническата територия на Република България до получаване на митническо направление“ с глави седма - тринадесета с чл. 44-64 се отменя.
§ 24. Заглавието на част четвърта се изменя така:  
„Обмен на информация и последващ контрол“

§ 25. В част четвърта дял първи с чл. 65 се отменя.
§ 26. Заглавието на дял втори се изменя така:  
„Компетенции по отношение на видове стоки или митнически режими, средства за предоставяне на информация и последващ контрол“

§ 27. Заглавието на глава четиринадесета се изменя така: 
„Средства за електронна обработка на данни и последващ контрол“

§ 28. В чл. 66  ал. 2 се изменя така:
„(2) Декларирането се извършва посредством използването на средства за електронна обработка на данни.“
§ 29. Създава се чл. 66б:
„Чл. 66б. (1) За целите на прилагане на чл. 159 от  Регламент (EС) 
№ 952/2013 директорът на Агенция „Митници“ със заповед определя кодовете и компетентността на митническите учреждения на територията на Република България.
(2) Директорът на Агенция „Митници“ със заповед определя изискванията за обмена и съхранението на информация посредством използването на средства за електронна обработка на данни.
(3) Директорът на Агенция „Митници“ със заповед определя национални кодове, които следва да се използват при обмен на данни, съдържащи се в митническите декларации и придружаващите ги документи и сертификати, и на друга важна информация.
(4) Заповедите по ал. 1-3 се обнародват  в „Държавен вестник“.“
§ 30. Член 67 се отменя.
§ 31. В глава четиринадесета раздели I, II и III с чл. 68-83 се отменят.
§ 32. Член 84 се изменя така:
„Чл. 84. (1) За целите на прилагане на чл. 48 от Регламент (EС)         № 952/2013 след вдигане на стоките митническите органи имат право да извършат последващ контрол чрез проверка на:
1. точността и пълнотата на информацията в декларациите и на придружаващите документи;
2. счетоводната отчетност на декларатора и други видове отчетност, свързани с операции със съответните стоки или с предварителни или последващи търговски операции, включващи съответните стоки.
(2) Проверката по ал. 1, т. 2 се извършва по реда на чл. 84а и 84м.“
§ 33. В чл. 84в, ал. 2, т. 2 думите „за което се уведомява директорът на Агенция „Митници“ и запетаята пред тях се заличават.
§ 34. В чл. 84з думите „митните сборове“ се заменят с „митата“.
§ 35. В чл. 84и, ал. 2, т. 2 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
§ 36. В чл. 84к, ал. 1 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
§ 37. В чл. 84л, ал. 1 се правят следните изменения:
1. Основният текст се изменя така:
„(1) Проверката в рамките на последващия контрол приключва с констативен доклад, който се изготвя не по-късно от 14-дни след изтичането на срока по чл. 84в, ал. 3, т. 6. Писменият констативен доклад съдържа:“.
2. В т. 9 думите „митните сборове“ се заменят с „митата“.
§ 38.  Глава петнадесета с чл. 85-89 се отменя.
§ 39. Глава шестнадесета с чл. 90-162 се отменя.
§ 40. Глава седемнадесета с чл. 163 и 164 се отменя.
§ 41. Глава осемнадесета с чл. 165 се отменя.
§ 42. В част четвърта дял трети с чл. 166-180а се отменя.
§ 43. В заглавието на част пета думата „облекчения“ се заменя с „освобождавания“.
§ 44. В заглавието на глава двадесет и първа думите „митни сборове“ се заменят със „заплащане на вносни мита“.
§ 45. Член 181 се изменя така:
„Чл. 181. (1) Случаите, при които поради особени обстоятелства се предоставя освобождаване от вносни мита за стоки, допуснати за свободно обращение на митническата територия на Съюза, са определени в Регламент (ЕО) № 1186/2009 на Съвета от 16 ноември 2009 година за установяване на система на Общността за митнически освобождавания.
(2) Освен в случаите по ал. 1 се допуска и освобождаване от заплащане на вносни мита на употребявано домакинско имущество, внасяно от физически лица, които са пребивавали временно в трета страна в продължение най-малко на 6 последователни месеца поради упражняване на професионална дейност. 
(3) Допуска се освобождаване от заплащане на вносни мита на домакинското имущество по ал. 2 за лично и частно ползване, ако то съответства по вид и количество на времетраенето и на повода за временното пребиваване в третата страна. 
(4) Правото по ал. 2 се упражнява след представяне на документ, потвърждаващ повода за пребиваването в третата страна. 
(5) Допускането за свободно обращение с освобождаване от заплащане на вносни мита на домакинското имущество се извършва еднократно в срок до 6 месеца след приключване на временното пребиваване в третата страна.“
§ 46. В глава двадесет и първа се създават  чл. 181а и 181б:
„Чл. 181а. Условията и редът за митническото оформяне на стоки, внасяни или изнасяни от лица, ползващи привилегии съгласно Виенската конвенция за дипломатическите отношения, Виенската конвенция за консулските отношения, консулски конвенции или съгласно други международни договори, по които Република България е страна, и освобождаването им от вносни мита, данък върху добавената стойност, акцизи и такси с изключение на таксите за действително предоставени услуги, когато освобождаването е предвидено в посочените международни договори, се уреждат в наредба на министъра на финансите и на министъра на външните работи.
Чл. 181б. Допускането на стоки за свободно обращение с освобождаване от заплащане на вносни мита се разрешава от началника на митницата или от оправомощено от него длъжностно лице, в чийто район е установено постоянното местопребиваване или местоседалище на лицето, което има право на освобождаване от заплащане на вносни мита.“
§ 47. Глава двадесет и втора с чл. 182 се отменя.
§ 48. Глава двадесет и трета с чл. 183-185 се отменя.
§ 49. Член 186 се изменя така:
„Чл. 186. (1) Когато при прилагането на митническите разпоредби митническите органи изискват предоставяне на обезпечение за митническо задължение, това обезпечение може да бъде предоставено под формите, предвидени в чл. 92, параграф 1 от Регламент (EС) № 952/2013.
(2) Формите на обезпечения по смисъла на чл. 92, параграф 1, буква „в“ от Регламент (EС) № 952/2013, които могат да бъдат предоставяни за обезпечаване на митническо задължение, са:
1. ипотека;
2. залог;
3. паричен депозит или платежно средство, което се счита за равностойно на паричен депозит, във валута, различна от евро и левове.
(3) Предоставеното обезпечение следва да покрива размера на вносните или износните мита и другите вземания, възникнали във връзка с вноса или износа. 
(4) За целите на ал. 2, т. 3 се прилагат обменните курсове на чуждестранните валути към българския лев, публикувани от Българската народна банка към датата на приемане на обезпечението.
(5) Приемането на общото обезпечение се извършва от компетентния митнически орган, издал разрешението за общо обезпечение.
(6) В разрешенията, издадени по чл. 19, ал. 2, т. 5 и 6 и ал. 4, т. 1, 4    и 11, митническото учреждение по обезпечението, посочено в чл. 151, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията, е съответно Централното митническо управление или териториалното митническо управление.
(7) Приемането на еднократното обезпечение се извършва от началника на съответната митница, където възниква или би могло да възникне задължението за вносни или износни мита и други вземания.“
§ 50. Член 187 се изменя така:
„Чл. 187. (1) Обезпечение под формата на ипотека в полза на държавата се предоставя чрез сключване на договор за ипотека между директора на Агенция „Митници” или упълномощено от него лице и собственика на недвижимия имот - предмет на ипотеката.
(2) Стойността на недвижимия имот - предмет на ипотека, се определя съгласно данъчната оценка.“
§ 51. Член 188 се изменя така:
„Чл. 188. (1) Обезпечение под формата на залог се предоставя чрез сключване на договор за залог в полза на държавата между директора на Агенция „Митници” или упълномощено от него лице и собственика на  заложеното имущество. 
(2) Преди сключването на договора по ал. 1 директорът на Агенция „Митници“ или упълномощеното от него лице привлича оценител, вписан в регистъра на Камарата на независимите оценители в България. Когато в регистъра няма експерт от съответната област или той не може, или откаже да извърши оценката, може да бъде привлечено друго лице от съответна професия или област.
(3) Заключението на оценителя се изготвя в писмена форма и се предоставя на директора на Агенция „Митници“ или на упълномощеното от него лице, който приема или не приема окончателната оценка.
(4) Разходите по ал. 2 са за сметка залогодателя.“
§ 52. Членове 189 и 190 се отменят.
§ 53. Член 191 се изменя така:
„Чл. 191. Приемането на депозит в пари или в платежни средства, които се считат за равностойни на  депозит в пари, се извършва с документ, от който да е виден най-малко длъжникът или длъжниците, за които се отнася, размерът, необходим за покриване на размера на вносните или на износни мита, както и размерът на другите вземания, възникнали във връзка с вноса и износа.“
§ 54. Член 192 се отменя.
§ 55. Член 193 се изменя така: 
„Чл. 193. Поръчителството, което не се използва в друга държава членка, се предоставя в зависимост от случая във форма съгласно приложение № 1 - за еднократно обезпечение, и съгласно приложение № 2 - за общо обезпечение.“
§ 56. Член 194 се отменя.
§ 57. Член 195 се изменя така: 
„Чл. 195. Когато обезпечението е несъвместимо с правилното функциониране на съответния митнически режим или обезпечението не обезпечава по сигурен начин размера на вносното или на износното мито и другите вземания, възникнали във връзка с вноса и износа, органът, който следва да приеме обезпечението, може да откаже да приеме предоставеното обезпечение с мотивирано решение, което подлежи на обжалване по реда на Административнопроцесуалния кодекс.“
§ 58. Членове 196-198 се отменят.
§ 59. Глава двадесет и пета с чл. 199-204 се отменя.
§ 60. В глава двадесет и шеста раздел I с чл. 205 и 206 се отменя.
§ 61. В чл. 206а се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думите „митните сборове“ се заменят с „митата“.
2. В ал. 2 думите „митните сборове“ се заменят с „митата“ и след думите „и другите“ се добавя „публични“.
3. В ал. 3 думите „митните сборове“ се заменят с „митата“ и след думите „и другите“ се добавя „публични“.
§ 62. В глава двадесет и шеста раздел II с чл. 207-211 се отменя. 
§ 63. Глава двадесет и седма с чл. 212-213 се отменя.
§ 64. Глава двадесет и осма с чл. 214-219а се отменя.
§ 65. В чл. 221 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думите „чл. 19“ се заменят с „чл. 19б“.
2. В ал. 2 думите „чл. 19“ се заменят с „чл. 19б“.
3. В ал. 3 думите „чл. 19“ се заменят с „чл. 19б“ и след думите „депозит или“ се добавя „поръчителство под формата на“.
§ 66. В чл. 226 се правят следните изменения:
1. В ал. 1 думите „митническата територия“ се заменят с „територията“.
2. Алинея 2 се отменя.
§ 67. В чл. 226а, ал. 3 думите „чл. 226, ал. 2“ се заменят с „чл. 226, ал. 1“.
§ 68. Член 227 се отменя.
§ 69. В чл. 229б, ал. 2, т. 2 след думите „по-нисък от“ се добавя „80 на сто от“.
§ 70. В чл. 229в думите „и подлежи на принудително изпълнение по реда на Данъчно-осигурителния процесуален кодекс“ се заличават. 
§ 71. В глава тридесет и първа се създава чл. 232а: 
„Чл. 232а. (1) При нарушение по чл. 234а, състоящо се в отклонение на стоки от митнически режим транзит, ако не е известно местоизвършването на нарушението, то се счита за извършено в района на отправното митническо учреждение и в него се разглежда административнонаказателната преписка. 
(2) В случаите по ал. 1, когато в получаващото митническо учреждение е установено отклонение от митнически режим транзит на част от превозваната стока, нарушението се счита за извършено в това митническо учреждение и в него се разглежда административнонаказателната преписка.“

§ 72. В чл. 233 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 накрая се добавя „или при износ - стойността на стоките“.
2. В ал. 3 думите „стоки, за които се дължи акциз“ и запетаята след тях се заменят с „акцизни стоки“ и след думите „митническата стойност на стоките“ се добавя „при внос или стойността на стоките при износ“. 
3. В ал. 6 накрая се поставя запетая и се добавя „или при износ - стойността на стоките“.
§ 73. В чл. 234 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1, т. 1 думите „митните сборове“ се заменят с „митата“.
2. В ал. 2, т. 2 след думата „стоките“ се добавя „или при износ - стойността на стоките“.
3. В ал. 3:
а) в основния текст думите „стоки, за които се дължи акциз“ се заменят с „акцизни стоки“;
б) в т. 2 след думата „стоките“ се добавя „или при износ - стойността на стоките“.
4. В ал. 4 след думите „митническата им стойност“ се поставя запетая и се добавя „или при износ - стойността на стоките“, думите „митни сборове“ се заменят с „мита“ и накрая се добавя „или при износ - стойността на стоките“.
§ 74. В чл. 234а се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думите „на които са дадени“ се заменят с „декларирани за“, думите „митническо направление“ се заменят с „реекспорт“ и след думите „митническата стойност на стоките“ се добавя „или при износ - стойността на стоките“.
2. В ал. 2 думите „стоки, за които се дължи акциз“ се заменят с „акцизни стоки“ и след думите „митническата стойност на стоките“ се добавя „или при износ - стойността на стоките“.
§ 75. В чл. 235 се правят следните изменения:
1. В ал. 1 думите „за безмитно внесени стоки или за стоки, внесени с намалени или нулеви митни сборове поради специфичното им предназначение“ се заличават.
2. В ал. 3 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
§ 76. Създава се чл. 238г:
„Чл. 238г. (1) Който не подаде или не подаде в срок данни за обобщена декларация за въвеждане или предварителна декларация за заминаване, или обобщена декларация за напускане, се наказва с глоба от 100 до 500 лв. - за физическите лица, или с имуществена санкция от 300 до 
1000 лв. - за юридическите лица и едноличните търговци. 
(2) Който подаде неверни, непълни или неточни данни в обобщена декларация за въвеждане или в предварителна декларация за заминаване, или в обобщена декларация за напускане, се наказва с глоба от 300 до 
1500 лв. - за физическите лица, или с имуществена санкция от 500 до 2000 лв. - за юридическите лица и едноличните търговци.“ 
§ 77. Създава се чл. 238д:
„Чл. 238д. Лице, което не изпълни задължение за деклариране на референтния номер на решение ОТИ, се наказва  с глоба от 300 до 1500 лв. - за физическите лица, или с имуществена санкция от 500 до 2000 лв. - за юридическите лица и едноличните търговци.“
§ 78. Член 239 се изменя така:
„Чл. 239. (1) Агенция „Митници“ се разпорежда чрез продажба с всички отнети и изоставени в полза на държавата стоки по производства, водени от митнически орган. Продажбата се извършва по реда на Данъчно-осигурителния процесуален кодекс от длъжностни лица, определени от директора на Агенция „Митници“ или от оправомощени от него лица.
(2) Агенция „Митници“ се разпорежда и със:
1. задържаните стоки, подлежащи на бързо разваляне; подлежащи на бързо разваляне са тези стоки, чието съхраняване предвид тяхната специфика може да доведе до погиването, значителното им повреждане или до влошаване на качеството, което съществено би намалило тяхната стойност или би довело до невъзможност за употреба съобразно тяхното предназначение;
2. задържаните стоки, чието съхраняване води до значителни разходи за митническата администрация; стоки, чието съхраняване води до значителни разходи за митническата администрация, са тези стоки, чието продължително съхраняване е икономически необосновано или води до разходи, превишаващи тяхната стойност; разходи по съхраняването на стоките са всички разходи, направени от митническите органи във връзка със задържането на стоките, включително разходите по товаренето и разтоварването, транспортирането, складирането, пазенето и др.;
3. задържаните стоки, чието съхраняване от митническите органи е невъзможно.
(3) Когато стоките по ал. 1 са негодни или за задържаните стоки по ал. 2 има заключение на компетентните органи, че не отговарят на изискванията за безопасност и съответствие по отношение на живота и здравето на хората, животните, растенията и околната среда, същите се унищожават от митническите органи.
(4) Отнетите и изоставените в полза на държавата стоки по този закон, за които има декларация на притежателя на право върху интелектуална собственост, че са произведени без неговото съгласие или разрешение, се унищожават от митническите органи.
(5) Стоките по ал. 1 с изключение на тютюн и тютюневи изделия и алкохол и алкохолни напитки могат да се предоставят безвъзмездно за социални нужди на Министерството на труда и социалната политика, на Министерството на здравеопазването и на Министерството на образованието и науката, предметите с историческа, археологическа, нумизматична или художествена стойност - на Министерството на културата, а екземпляри от видовете по чл. 37 и 70 от Закона за биологичното разнообразие – на Министерството на околната среда и водите.
(6) Изоставените и отнетите в полза на държавата животински и растителни видове по ал. 1 могат да се предоставят безвъзмездно на държавни или общински зоологически и ботанически градини и на природонаучни музеи.
(7) Изоставените и отнетите в полза на държавата моторни превозни средства по ал. 1 могат да се предоставят на бюджетни организации за изпълнение на техните функции.
(8) Министърът на финансите издава наредба, с която определя условията и реда за разпореждане със стоките по ал. 3 и 4.
(9) Разпореждането с изоставени и отнети акцизни стоки по този закон се извършва при условия и по ред, определени в наредбата по чл. 124, ал. 4 от Закона за акцизите и данъчните складове.
(10) При разпореждане чрез продажба несъюзните стоки се декларират за митнически режим или реекспорт от купувача.
(11) За предоставените по ал. 5-7 несъюзни стоки се извършват митнически формалности за допускане за свободно обращение.“
§ 79. Създава се част десета „Разпоредби, свързани със специфичен контрол“ с чл. 241-266:

„Част десета
РАЗПОРЕДБИ, СВЪРЗАНИ СЪС СПЕЦИФИЧЕН КОНТРОЛ
Раздел I
Контрол на кораби

Чл. 241. (1) Митническият контрол в пристанищата на Република България на кораб се състои в проверяване на корабните документи за превозваните стоки, на пренасяните парични средства, на корабните помещения и имущество, на багажите на пътниците, както и на вещите на екипажа и на други лица, намиращи се на кораба.
(2) За извършените проверки на кораби по ал. 1 митническите органи съставят протокол в два екземпляра, който се подписва и от капитана на кораба или от друго оторизирано лице – корабен агент, съответно от корабния мениджър, на когото се предава екземпляр от протокола.
Чл. 242. Корабите, пристигащи от и за пристанища на Република България, могат да спират само на пристанища, в които има митнически учреждения, или в други пристанища след разрешение на митническите органи. Тези кораби се намират под митнически надзор и могат да бъдат обект на митнически контрол през цялото време на престоя им. 
Чл. 243. (1) Без разрешение на митническите органи, до кораби, осъществяващи международен рейс, намиращи се под митнически надзор и контрол, не могат да се доближават или да застават други плавателни средства.
(2) Без разрешение на митническите органи, от кораби под митнически надзор не могат да се приемат или да се предават на брега или на друг кораб и обратно всякакви стоки, левове и парични средства в наличност, и благородни метали, и скъпоценни камъни и изделия със и от тях. Тази разпоредба не се прилага за приспособления за товарене, разтоварване или предпазване на кораба от повреди.
Чл. 244. (1) Митническият контрол на багажите на пътниците и на екипажите на корабите се извършва на кораба или на определени от митническите органи места в района на пристанището във възможно най-кратък срок. 
(2) Преди започване на митническия контрол капитанът на кораба лично или чрез друго оторизирано лице - корабен агент, съответно корабният мениджър, представя на митническите органи: 
1. данни чрез Националния център за електронен документооборот на морския транспорт,  формуляри IMO FAL от Конвенцията за улесняване на международното морско корабоплаване, съставена в Лондон на 9 април 
1965 г. (ратифицирана със закон - ДВ, бр. 59 от 1998 г.), в сила за Република България от 21 юни 1999 г. (ДВ, бр. 56 от 1999 г.);
2. товарния корабен манифест;
3. превозните документи за стоките;
4. други корабни документи, които се изискват от митническите органи за осъществяване на контрола.
(3) Митническият контрол обхваща всички помещения на плавателното средство, включително каютите на пътниците и на екипажа, и се осъществява във възможно най-кратък срок.
(4) Митническите органи могат да поставят митнически пломби или други обезпечителни знаци на отделни помещения на кораба за осигуряване на митническия контрол.
(5) След приключване на входящата контрола митническите органи вписват поставените пломби или други обезпечителни знаци в декларацията за корабните провизии (IMO FAL Form 3). Превозните документи и другите документи по ал. 2, т. 4 се връщат на капитана на кораба или на друго оторизирано лице - корабен агент, съответно на корабния мениджър. 
Чл. 245. Извършените проверки по чл. 242 се регистрират в митническото учреждение в определен за тази цел регистър в митническа информационна система. В досие се съхраняват екземплярите за митническото учреждение от съставените протоколи, представените декларации, товарни корабни манифести, списъци на екипажи и на пътници. 
Чл. 246. (1) За разрешаване разтоварването на стоки от кораба в митническото учреждение се представя нареждане за разтоварване. Митническите органи разрешават разтоварването, като регистрират в определен за целта регистър нареждането за разтоварване и го връщат на подателя за представяне на пристанищния оператор.  
(2) Разтоварването на стоки от кораба може да започне след представяне пред митническото учреждение на регистрирано от пристанищния оператор нареждане по ал. 1.
(3) След приключване на разтоварването нареждането за разтоварване се прилага към декларацията за временно складиране.
Чл. 247. (1) При установяване на разтоварени по-малко или повече колети, повреди на опаковката на стоките, различия в теглото на колетите и партидите и при друга нередовност пристанищният оператор съставя 
акт-известие, който се подписва от капитана на кораба и от митническия служител. 
(2) Един екземпляр от акта известие по ал. 1 се предава на митническото учреждение и се съхранява към декларацията за временно складиране.
Чл. 248. (1) След окончателното разтоварване на кораба пристанищният оператор съставя генерален акт за действително разтоварените от кораба стоки, който се подписва от капитана на кораба и от митническия служител. Един екземпляр от генералния акт се предава на митническото учреждение и се съхранява към декларацията за временно складиране. 
(2) Установените при разтоварването стоки в повече следва да се впишат в декларацията за временно складиране, ако не са предмет на митническо нарушение.
(3) Установените при разтоварването стоки в по-малко се отразяват в декларацията за временно складиране в съответствие с констатираните с генералния акт и с приложените към него актове известия действително разтоварени стоки.
Чл. 249. Не по-късно от 24 часа преди започване на товаренето на стоки на кораб, който напуска митническата територия на Съюза, на митническото учреждение се представя нареждане за товарене. При разрешаване на товаренето на стоките нареждането се регистрира в определен за целта дневник и се заверява с подпис на митнически служител и с личен печат. Единият екземпляр от нареждането се задържа за митническото учреждение, а останалите се връщат на пристанищния оператор. 
Чл. 250. (1) След натоварване на кораба пристанищният оператор за всяка отделна партида стоки предава на митническото учреждение копие от подписания от капитана на кораба товарен ордер. 
(2) Товарните ордери по ал. 1 се регистрират в митническото учреждение в определен за тази цел регистър и се прилагат към нареждането за товарене.
Чл. 251. След приключване на митническия контрол митническите органи снемат поставените пломби или други обезпечителни знаци, заверяват втория екземпляр на декларацията за корабните провизии (IMO FAL Form 3) и предават на капитана писмено съгласие, че корабът може да напусне пристанището. 
Чл. 252. Органите на Държавно предприятие „Пристанищна инфраструктура“ разрешават да напусне кораб с издаване на свидетелство за отплаване, след като митническото учреждение разреши освобождаването на кораба от митнически контрол чрез Националния център за електронен документооборот на морския транспорт.
Чл. 253. Изпълнителна агенция „Морска администрация“ или пристанищният оператор, или корабният агент, съответно корабният мениджър, са длъжни да превозват митническите органи до корабите за извършване на контролната дейност. 
Чл. 254. Ползвателите на цели или технологично обособени части от пристанищата са длъжни да предоставят безвъзмездно на митническите учреждения необходимите им служебни помещения и приспособления за осъществяване на митнически контрол. 

Раздел II
Контрол на влаковете
Чл. 255. (1) Влакове, пристигащи на и напускащи митническата територия на Съюза, спират в граничните жп гари на определени места и веднага се представят от лицензирания железопътен превозвач на митническите органи за извършване на митнически контрол. 
(2) Контролът на влаковете и на превозваните с тях стоки, пътници и багажи се извършва в определеното време за престоя на влака на граничната жп гара. Митническите органи имат право да извършват проверки и на локомотивите, вагоните, багажните фургони и на пощенските вагони, както и на обслужващия персонал на влака.
(3) Редът, по който се извършва митническият контрол на общите гранични гари и/или по време на движение на пътническите влакове, се определя в сключените международни договори.
(4) Митническите органи имат право да осъществяват контрол на пътнически влакове и на превозваните с тях пътници и багажи и по време на движението на тези влакове.
(5) При изпълнение на служебните си задължения по ал. 4 митническите органи пътуват безплатно, за което се легитимират пред превозната бригада на железопътния превозвач със служебна карта, издадена от Агенция „Митници“.
(6) Времето за престоя на влаковете в граничните жп гари се определя от Национална компания „Железопътна инфраструктура“ съгласувано с Централното митническо управление.
Чл. 256. (1) За влаковете, пристигащи на и напускащи митническата територия на Съюза след определеното в разписанията време, граничната 
жп гара съобщава на митническото учреждение на въвеждане/на напускане незабавно след получаване на известието за закъснението им, а за движещите се без разписание влакове - след получаване на известието за определеното движение на тези влакове. 
(2) Влаковете, пристигнали на и напускащи митническата територия на Съюза, могат да тръгват от граничните гари, след като митническите органи са дали съгласие за това.
(3) Граничните гари във водените от тях регистри за пристигащите и напускащите влакове определят колона, в която митническите органи вписват датата, часа и минутата на освобождаването на тези влакове от митнически контрол, подписват се и поставят личния си печат.
(4) При извършване на митнически контрол на пристигналите на митническата територия на Съюза пътнически влакове по време на движението им освобождаването по ал. 3 се вписва и се заверява след започване на митническия контрол на влака.
Чл. 257. (1) Митническите учреждения на въвеждане/напускане, осъществяващи надзор и контрол в граничните жп гари, водят регистър за влаковете, пристигнали на и напускащи митническата територия на Съюза. 
(2) В регистъра по ал. 1 се вписват данните за влака, броят на включените в състава на влака вагони, превозващи стоки, празните вагони и номерата на представените за всеки влак предавателни и транзитни ведомости за предадени и приети пратки от лицензираните железопътни превозвачи.
Чл. 258. (1) За всеки пристигнал на митническата територия на Съюза влак в граничната жп гара лицензираният железопътен превозвач представя на митническото учреждение на въвеждане: 

1. предавателната и/или транзитната ведомост, в които са описани въведените на митническата територия на Съюза жп пратки и превозващите ги вагони;
2. за всяка описана във ведомостите жп пратка - копие на екземпляр 2 на товарителница CIM или СМГС.
(2) Предавателните и транзитните ведомости се регистрират в митническото учреждение на въвеждане в определен за тази цел регистър.
Чл. 259. (1) За всеки влак, напускащ митническата територия на Съюза, лицензираният жп превозвач представя на митническото учреждение на напускане: 
1. предавателната и/или транзитната ведомост, в които са описани изведените от митническата територия на Съюза жп пратки и превозващите ги вагони;
2. за всяка описана във ведомостите жп пратка - копие на екземпляр 2 на товарителница CIM или СМГС.
(2) Предавателните и транзитните ведомости се регистрират в митническото учреждение на напускане в определен за тази цел регистър.
Чл. 260. Когато се установи, че поставените пломби или други обезпечителни знаци на намиращи се под митнически надзор жп вагони са с нарушена цялост или има видими следи за неразрешен достъп до стоките, лицензираният железопътен  превозвач съставя констативен протокол, който се подписва и от митническия служител, участвал при съставянето му. Два екземпляра от протокола се предават на митническото учреждение. 
Чл. 261. Национална компания „Железопътна инфраструктура“ е длъжна да предостави безвъзмездно на митническите учреждения необходимите им служебни помещения и приспособления за осъществяване на контролната им дейност.
Чл. 262. Митническите органи имат право да задържат за проверка пътнически влакове, пристигащи на и напускащи митническата територия на Съюза, и след определеното по разписание време за тръгването им. 

Раздел III
Контрол на въздухоплавателни средства
Чл. 263. (1) Митническите органи извършват митнически контрол на въздухоплавателните средства, на техните екипажи, на превозваните пътници и на техните багажи, на разтоварваните от и на натоварваните на тези средства стоки, когато пристигат от или заминават за несъюзно летище.
(2) Митническите органи имат право да извършат митнически контрол и всякакъв друг контрол, възложен им по силата на друго законодателство, на багажите на превозваните пътници, на разтоварваните от и на натоварваните на тези средства стоки, когато извършват вътресъюзни полети.     
Чл. 264. Митническите органи имат право да задържат за проверка въздухоплавателни средства и след определеното по разписанието време за излитането им. 
Чл. 265. Летищните администрации, управляващи летищата, одобрени за международен въздушен транспорт за граждански цели, са длъжни да предоставят безвъзмездно на митническите учреждения необходимите им служебни помещения, приспособления и контролни салони за извършване на митническия контрол.

Раздел IV
Проверка на пътници и багаж

Чл. 266. (1) Митническа проверка на стоките и  на парични средства, и на благородни метали и скъпоценни камъни и изделия със и от тях съгласно Валутния закон се извършва чрез проверка на декларираните от пътника данни, а по преценка на митническите органи - чрез проверка на багажите и чрез личен преглед на пътника.
(2) Проверка на багажите се извършва в присъствието на пътника или на упълномощено от него лице.
(3) Личен преглед се извършва: 
1. на места или в определени помещения, забранени за влизане, които са осветени и отоплени, обзаведени са със закачалки и шкафове за облеклото и вещите на лицето, на което се извършва прегледът, и са снабдени със санитарен възел за измиване преди и след провеждане на личния преглед;
2. от митнически служител от същия пол като проверяваното лице;
3. като започва с оглед на главата, обувките и частите на горното облекло; когато митническият служител има сериозни съмнения, че укриваната стока се намира в конкретна част на облеклото или в обувките, най-напред се извършва проверка на тези части на облеклото или на обувките;
4. като продължава с преглед на съблеченото бельо след проверката на главата, обувките и частите на горното облекло; 
5. на някои телесни кухини и места, закрити с превръзка, само от лекар, извикан от митническото учреждение, в присъствието на митнически служител;
6. на непълнолетно лице и на лице, поставено под ограничено или пълно запрещение, може да се извърши само в присъствието на законния представител или в присъствието на лице, което го придружава.
(4) За извършения личен преглед се съставя протокол.“
§ 80. Създава се част единадесета „Международни пощенски пратки“ с чл. 267-270:

„Част единадесета
МЕЖДУНАРОДНИ ПОЩЕНСКИ ПРАТКИ
Чл. 267. (1) Митническите органи извършват контрол на международните пощенски пратки относно спазването на митническото, акцизното и валутното законодателство, както и на забраните и ограниченията. Контролът се извършва на базата на анализа на риска.
(2) При внасяне или изнасяне на стоки, съдържащи се в международни пощенски пратки, въведените забрани или ограничения във връзка с опазване на обществения морал, обществения ред и обществената сигурност, с опазване на здравето на хората и животните, със защитата на растенията, с опазване на околната среда и на културното наследство, със защитата на национални богатства, имащи художествена, историческа или археологическа стойност, или със защитата на правата върху интелектуалната собственост се прилагат при спазване на съответното законодателство. 
Чл. 268. (1) Пристигащите на територията на Република България международни пощенски пратки се превозват до Българския разменно-сортировъчен център (БРСЦ) с „Бордеро за предаване” CN37/CN38 под отговорността на пощенския оператор.

(2) Пратките, представени на митническите органи с бордерото по ал. 1, в зависимост от държавата на изпращане се разпределят в БРСЦ  на:
1. стоки в пощенски пратки, с презумпция за съюзен статус,  изпратени от държави членки;
2. пощенски пратки, обозначени с етикет по приложение 72-01 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията от 24 ноември 
2015 година за определяне на подробни правила за прилагането на някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на подробни правила на някои от разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза;
3. други.
(3) Когато пощенска пратка съдържа едновременно съюзни и несъюзни стоки, тази пратка и всички придружаващи документи трябва да са обозначени с етикета, предвиден в приложение 72-01 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията от 24 ноември 2015 г. за определяне на подробни правила за прилагането на някои разпоредби на Регламент (ЕС) 
№ 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на подробни правила на някои от разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза.
(4) Пощенските пратки, които следва да бъдат препратени за митническо оформяне до други места, се превозват под режим транзит. Като транзитна декларация може да се използва документ „Опис 271”.
(5) За съюзните стоки, съдържащи се в пратка по ал. 3, се изисква отделно доказателство за митническия им статус. Доказателството за митническия статус може да се постави или в самата пратка, като това ясно се обозначи на външната страна на опаковката, или се изпраща отделно, като в този случай се предоставя на получаващото митническо учреждение заедно с пратката от пощенския оператор.
(6) Всички пощенски пратки могат да бъдат отваряни за проверка на съдържанието им в присъствието на митнически служител без изискване за уведомяване на получателя на пратката. За резултатите от извършената съвместна проверка се изготвя протокол от пощенските и митническите служители. 

Чл. 269. (1) Стоките в пощенска пратка, предназначени за трети страни, чиято стойност не надвишава 1000 EUR и които не подлежат на облагане с износни мита, се считат за декларирани за износ чрез извеждането им от митническата територия на Съюза. Съдържанието на пратката следва да бъде описано от изпращача в CN22 и/или в СN23. 
(2) Стоките в пощенска пратка, за които не са изпълнени изискванията на ал. 1, се декларират по електронен път за поставяне под режим износ. 
(3) Превозването на международни пощенски пратки от пощенския оператор чрез пощенската система в съответствие с актовете на Всемирния пощенски съюз се счита за транзит.
Чл. 270. Пощенският оператор е длъжен да предостави безвъзмездно на митническите учреждения необходимите им служебни помещения и приспособления за целите на извършване на контрола.”
§ 81. В Допълнителната разпоредба се правят следните изменения и допълнения:
1. Точки 1-8 се отменят.
2. В т. 9 съюзът „и“ се заменя с „и/или извършват“.
3. Точки 10-20 се отменят.
4. Точки 22 и 23 се отменят.
5. Точки 26 и 27 се отменят.
6. Точки 29 и 30 се отменят.
7. Точка 32 се отменя.
8. Създават се т. 37 и 38:
„37. „Кораби“ са всички плавателни съдове и плавателни съоръжения.
38. „Стойност на стоки при износ“ за целите на административнонаказателната отговорност е цената на стоката при продажбата за износ франко българска граница или пазарната цена на стоката без данъка върху добавената стойност и акцизите, която би била платена при същите условия за идентична или сходна стока между лица, които не са свързани, с включени в нея съпътстващи разходи, като комисиона, опаковане, транспорт, застраховка и други разходи, пряко свързани с доставката до българска граница.“

§ 82. Създават се приложения № 1 и 2 към чл. 193:

„Приложение № 1 
към чл. 193

ПОРЪЧИТЕЛСТВО – ЕДНОКРАТНО ОБЕЗПЕЧЕНИЕ

I. Задължение на поръчителя:
1. Наименование на кредитната институция, финансовата институция или на застрахователното дружество ……………………………………………………………………………………..,
представлявано от ……………………………………….……………………………………………………………….
Със седалище и адрес на управление ………………………………………………………………………….
……………………………………………………………………………………………………………………………………….
с настоящото поема солидарно задължение пред митническото учреждение по обезпечението ……………………………………………………………………………………………………………..
за максимална сума от……………………………………………
в полза на Република България, за сумите, които предоставящото настоящото обезпечение лице (наименование и адрес на лицето, предоставящо обезпечението чрез поръчителство):
…………………………………………..………………………………………………………………………………………….
дължи или ще дължи под формата на мита, акциз* и данък върху добавената стойност за описаните по-долу стоки, обхванати от следната митническа операция: ……………………………………………………………………………………………………………………………………….
Описание на стоките: ……………………………………………………………………………………………………. ……………………………………………………………………………………………………………………………………….
2. Поръчителят поема задължението да изплати поисканите суми при първо искане в писмен вид от страна на компетентния орган и без да има право на отлагане на плащането за срок, по-дълъг от 30 дни от датата на искането, освен ако преди изтичането на този срок дружеството или всяко друго заинтересувано лице докаже пред митническите органи, че задължението за заплащане на задължението е погасено.
При поискване от страна на поръчителя и при наличие на основателна причина компетентният орган може да удължи 30-дневния срок от датата на искането за плащане, в който той е задължен да заплати исканите суми. В този случай се дължат лихви.

3. Това поръчителство поражда действие от датата на приемането му от митническото учреждение по обезпечението. Поръчителят остава отговорен за изплащане на всякакви задължения, възникнали по време на митническа операция, покрита от това поръчителство и започнала преди датата, от която евентуално отменяне или евентуално прекратяване на поръчителството е породило действие, дори когато искането за плащане е направено след тази дата.
Поръчителят потвърждава, че цялата кореспонденция, всички съобщения и всички документи по формалности или процедури, свързани с това поръчителство, изпратени до или извършени в писмена форма по отношение на посочения адрес, се приемат като надлежно връчени.
Поръчителят се задължава да информира предварително митническото учреждение по обезпечението в случай на промяна на седалището и адреса си на управление.

Съставено в ……………………………….. 	на …………………………………………….. (дд/мм/гг)

Поръчителство за сумата от …………….…….… (сумата се изписва словом собственоръчно).

………………………………………………………………..……………………………
							(Подпис) 

ІІ. Приемане от страна на митническото учреждение по обезпечението
Митническо учреждение по обезпечението ………………………………………………………… …………………………………………………………………..…………………………………………………………………..
(наименование)
Поетото поръчителство е прието на ………………………..…………………… за обезпечаване на митническата операция, извършвана по митническа декларация/декларация за временно складиране № ………………………….., от ………………………………
						…………………………………………………………………….
								(Печат и подпис)

*Когато с договора за поръчителство се обезпечават задължения за акциз, поръчител може да е банкова институция.  

Приложение № 2 към чл. 193

ПОРЪЧИТЕЛСТВО — ОБЩО ОБЕЗПЕЧЕНИЕ

I. Задължение на поръчителя:
1. Наименование на кредитната институция, на финансовата институция или на застрахователното дружество ………………..………………………………………… …………………………………………………………………………………………………………………………….,
представлявано от
……………………………………………………………………………….……………………………………
Със седалище и адрес на управление
……………………………………………………………………………………………………………………..
с настоящото поема солидарно задължение пред митническото учреждение по обезпечението ……………………………………………………………….…………
за максимална сума от……………………………………………………………………………….
(с думи)
в полза на Република България
за сумите, които предоставящото настоящото обезпечение лице  (наименование и адрес на лицето, предоставящо обезпечението чрез поръчителство): 
……………………………………………………………………………………………………………………..

дължи или ще дължи под формата на мита, акциз* и данък върху добавената стойност, които може да бъдат и/или са били начислени по отношение на стоките, обхванати от митническите операции по т. 1а и/или 
т. 1б. 

Максималната сума, за която се отнася поръчителството, се състои от следните елементи: 
……………………………………………………………………………………………………………………. 
а) 100/50/30 % (ненужното се заличава) от дела от референтния размер, съответстващ на размера на митата, акциза и данъка върху добавената стойност, които може да бъдат начислени, равен на сбора на сумите по т. 1а, 
и
………………………..
б) 100/30 % (ненужното се заличава) от дела от референтния размер, съответстващ на размера на митата, акциза и данъка върху добавената стойност, които може да бъдат начислени, равен на сбора на сумите по т. 1б;
1a. сумите, които съставят дела от референтния размер, съответстващ на размера на митническото задължение, и в съответните случаи - данъците, които може да бъдат начислени, са следните за всяка от посочените цели:
а) временно складиране - .....;
б) режим митническо складиране - …;
в) режим временен внос с пълно освобождаване от вносни мита - …;
г) режим активно усъвършенстване - …;
д) режим специфична употреба - …; 
е) друга - да се посочи видът на операцията- ….;
1б. сумите, които съставят дела от референтния размер, съответстващ на размера на митническото задължение, и в съответните случаи - данъците, които са били начислени, са следните за всяка от посочените цели:
а) допускане за свободно обращение въз основа на стандартна митническа декларация без отложено плащане - …;
б) допускане за свободно обращение въз основа на стандартна митническа декларация с отложено плащане - …;
в) допускане за свободно обращение въз основа на митническа декларация, подадена по силата на член 166 от Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 година за създаване на Митнически кодекс на Съюза - …;
г) допускане за свободно обращение въз основа на митническа декларация, подадена по силата на член 182 от Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 година за създаване на Митнически кодекс на Съюза - …;
д) режим временен внос с частично освобождаване от вносни мита - …;
е) режим специфична употреба (за суми, декларирани в митническа декларация за режим специфична употреба) - …;
ж) друга - да се посочи видът на операцията - ….
2. Поръчителят поема задължението да изплати поисканите суми при първо искане в писмен вид от страна на компетентния орган и без да има право на отлагане на плащането за срок, по-дълъг от 30 дни от датата на искането, освен ако преди изтичането на този срок дружеството или всяко друго заинтересувано лице докаже пред митническите органи, че задължението за заплащане на задължението е погасено.

При поискване от страна на поръчителя и при наличие на основателна причина компетентният орган може да удължи 30-дневния срок от датата на искането за плащане, в който той е задължен да заплати исканите суми. В този случай се дължат лихви. 
От тази сума не се приспадат никакви вече изплатени съгласно условията на това поръчителство суми, освен ако от поръчителя бъде поискано да изплати задължение, възникнало при операция, която е започнала преди датата на получаване на предходното искане за плащане или до 30 дни след това.
3. Това поръчителство поражда действие от датата на приемането му от митническото учреждение по обезпечението. Поръчителят остава отговорен за изплащането на всякакви задължения, възникнали по време на митническа операция, покрита от това поръчителство и започнала преди датата, от която евентуално отменяне или евентуално прекратяване на поръчителството е породило действие, дори когато искането за плащане е направено след тази дата.
Поръчителят потвърждава, че цялата кореспонденция, всички съобщения и всички документи по формалности или процедури, свързани с това поръчителство, изпратени до или извършени в писмена форма на посочения адрес, се приемат като надлежно връчени.
Поръчителят се задължава да информира предварително митническото учреждение по обезпечението в случай на промяна на седалището и адреса си на управление.

Съставено в ……………………………… 		на ………………………… (дд/мм/гг)
	
Поръчителство за сумата от……………… (сумата се изписва словом собственоръчно).

………………………………………………………………..……………………………
									(Подпис) 

ІІ. Приемане от страна на митническото учреждение по обезпечението
Митническо учреждение по обезпечението………………………………………………… …………………………………………………………………………………………………………………………….
Задължението на поръчителя е прието на …………………………………………………
……………………………………………………..…………………………………………………………………….
								(Печат и подпис)

*Когато с договора за поръчителство се обезпечават задължения за акциз, поръчител може да е банкова институция.“

Преходни и заключителни разпоредби
§ 83. До датата на влизането в експлоатация на Националната система „Уведомление за пристигане, уведомление за представяне и временно складиране“, посочена в приложение от Решение за изпълнение на Комисията от 29 април 2014 година за създаване на работна програма за Митническия кодекс на Съюза (2014/255/ЕС), се подава декларация за временно складиране за целите на представяне на стоки, както и за съхраняване на стоки в съоръжения за временно складиране по приложение № 3. 
§ 84. До 2 октомври 2017 г. с влизането в експлоатация на Системата „Митнически решения“, посочена в приложение от Решение за изпълнение на Комисията от 29 април 2014 година за създаване на работна програма за Митническия кодекс на Съюза (2014/255/ЕС), заявлението за управление на съоръжения за временно складиране се подава по приложение № 4, а разрешението се издава по приложение № 5.
§ 85. До 2 март 2020 г. с подобрение на новата компютризирана система за транзита съгласно приложение от Решение за изпълнение на Комисията от 29 април 2014 година за създаване на работна програма за Митническия кодекс на Съюза (2014/255/ЕС) директорът на Агенция „Митници“ издава разрешения за:
1. Използване на Режим „Съюзен транзит” за стоки, превозвани с железопътен, с въздушен или с морски транспорт, въз основа на документи на хартиен носител;  
2. Използване на Режим „Съюзен транзит” за стоки, превозвани с въздушен транспорт или с морски транспорт, въз основа на електронен манифест.

§ 86. Създава се приложение № 3 към § 83 от Преходните и заключителните разпоредби:

„Приложение № 3 към § 83 от Преходните и заключителните разпоредби 

Код на МУ:	№	Дата	

Подпис, Печат: 		

A. 
ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ВРЕМЕННО СКЛАДИРАНЕ
(ДВС)
А.1. 	Декларатор – наименование		
EORI	

	

	
А.2.	Превозно средство
(вид, регистрационен номер, номер на контейнер)		

	

А.3.	Държава на износ		
A.4.	Придружаващи документи
(международен гаранционен документ, ПТД, ОДВ, товарителница, фактура, опаковъчен лист, сертификати и др.)		
A.5.	Налични средства за идентификация на превозното средство (пломби, знаци и др.)		
А.6.	EORI	Дата, име, фамилия, подпис	

Б.

Б.1 	Титуляр на разрешение за управление на съоръжения за временно складиране
(наименование, EORI)		

	
Б.2	Място на съоръжението за временно складиране, идентификационен номер на съоръжението за временно складиране	 	
Б.3	Форма на обезпечение – номер		

	
Б.4	Стоките, описани в сектор В, трябва да са поставени под митнически режим или реекспортирани в 90-дневен срок от поставянето им на временно складиране	
Б.5	Потвърждение
за съхранение от титуляря, посочен в сектор Б.1 		

Дата…………	
Име, фамилия, подпис ……………………..	

Указания за попълване:
	
1. Деклараторът, който подава ДВС, попълва сектори А и В без сектор В.7.	

2. Титулярят на разрешението за управление на съоръжения за временно складиране или негов упълномощен представител попълва сектор Б без сектор Б.4.	

3. Останалите сектори и клетки се попълват служебно.

	

В.
                           ДВС №                                              Дата:                           МУ:
Статия №	Брой	Вид опаковка	Номер артикул	Тегло
нето	Тегло бруто	Идентификация на стоките	Описание на стоките	Получател	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	

Г.
Констатации, документирани в протокол за извършена митническа проверка №:	

	Стоки в по-малко		

	Стоки в повече		

	Повредени колети (опаковки)	
Стоки/колети, които са в по-малко, или са повредени колети/опаковки:	
Констатираните стоки/колети, които са в повече, се вписват служебно в ДВС като допълнителна статия № ………	

Завършване на временно складиране
Статия 
№	MRN/референтен номер и дата	Подпис на митнически служител 	Дата на вдигане на стоките	Подпис на получателя 	Бележки 	

”

§ 87. Създават се приложения № 4 и 5 към § 84 от Преходните и заключителните разпоредби:

„Приложение № 4 към § 84 от 
Преходните и заключителните разпоредби

Заявление за разрешение за управление на съоръжения за временно складиране

1. Заявител - наименование,  адрес, EORI ............................

2. Място на съоръжението за временно складиране 
(адрес или местонахождение)  ...............................
……………………………………………………………

3. Форма и място на водене на отчетността:
    ……………………....
……………………………………………………………
……………………………………………………………

4. Вид, обичайно търговско или техническо описание на стоките, 
    количество и стойност
    Несъюзни стоки:                                       	Съюзни стоки: 
……………………………………………………………		……………………………………………………
……………………………………………………………		……………………………………………………
……………………………………………………………		……………………………………………………
……………………………………………………………		……………………………………………………

5. Предвидени операции по чл. 147, параграф 2 от 
Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент 
и на Съвета от 9 октомври 2013 г. 
за създаване на Митнически кодекс на Съюза
……………………....
……………………………………………………………
……………………………………………………………

6. Движение на стоки на временно складиране.........................
……………………………………………………………

7. Надзорно митническо учреждение: .........................

8. Приложени документи: ......................................
……………………………………………………………

Дата:.................. 						Подпис, печат:
гр. ....................

(обратна страна на заявлението)

Указания и обяснения към точки:
3. Посочват се тарифните подпозиции или глави на стоките.
8. Посочват се: план, скица на местата, предназначени за временно складиране на стоките; предложено обезпечение (форма, размер) и други, свързани с дейността. 

Приложение № 5 към § 84 от Преходните и заключителните разпоредби

Разрешение за управление на съоръжения за временно складиране

Референтен № .................

1. Титуляр: наименование,  адрес, EORI................................................

2. Идентификационен № на съоръжението за временно складиране................................

3. Номер и дата на заявлението ...............................

4. Място на съоръжението за временно складиране
(адрес или местонахождение) ...........................

5. Вид, обичайно търговско или техническо описание на стоките, количество и стойност. 
Несъюзни стоки ………………………….	                                     Съюзни стоки..........................

6. Форма и място на водене на отчетността  ..............................................

7. Опис на складовата наличност 
(представя се ежемесечно до…..)

8. Обезпечение №: ………………………..

Форма и размер на обезпечението:
.......................................................

9. Операции по чл. 147, параграф 2 от Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 г. за създаване на Митнически кодекс на Съюза ..................

10.  Движение на стоки на временно складиране................................
...........................................................
...........................................................
11. Лице за контакт ........................

12. Надзорно митническо учреждение

13. Издаващо митническо учреждение ......

Дата: ……………….                                   Подпис, печат на митническото учреждение:
гр. …………………										”

§ 88. В Закона за Националната агенция за приходите (обн., ДВ, бр. 112 от 2002 г.; изм. и доп., бр. 114 от 2003 г., бр. 105 от 2005 г., бр. 105 от 
2006 г., бр. 109 от 2007 г., бр. 12, 32, 42 и 95 от 2009 г., бр. 15, 51, 54, 97, 98 и 99 от 2010 г., бр. 38 и 94 от 2012 г., бр. 109 от 2013 г. и бр. 60, 94 и 95 от 2015 г.), в чл. 3, ал. 1, т. 13 накрая се поставя запетая и се добавя „с изключение на случаите, предвидени в закон“.
§ 89. В Закона за акцизите и данъчните складове (обн., ДВ, бр. 91 от 2005 г.; изм. и доп., бр. 105 от 2005 г., бр. 30, 34, 63, 80, 81, 105 и 108 от 2006 г., бр. 31, 53, 108 и 109 от 2007 г., бр. 36 и 106 от 2008 г., бр. 6, 24, 44 и 95 от 2009 г., бр. 55 и 94 от 2010 г., бр. 19, 35, 82 и 99 от 2011 г., бр. 29, 54 и 94 от 2012 г., бр. 15, 101 и 109 от 2013 г., бр. 1 и 105 от 2014 г. и бр. 30, 92 и 95 от 2015 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 4:
а) точка 37 се изменя така:
„37. „Енергиен продукт за отопление” е продукт, участващ в процес, свързан с отделянето на топлина, която се използва непосредствено или чрез преносна среда. Енергийният продукт за отопление включва всички случаи, когато енергийни продукти се изгарят и получената топлина се използва независимо от крайното й предназначение, с изключение: 
а) за цели по т. 10 и 33; 
б) за цели, различни от моторно гориво или гориво за отопление.“;
б) точки 47 и 48 се изменят така:
„47. „Митническа процедура“ е специален режим с изключение на Режим „Специфична употреба” и Режим „Пасивно усъвършенстване”, предвидени в чл. 210 от Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 г. за създаване на Митническия кодекс на Съюза относно митническия надзор, който се прилага към несъюзните стоки при тяхното въвеждане на митническата територия на  Съюза и временното складиране.
48. „Внасяне на акцизни стоки“ е въвеждането на акцизни стоки на територията на Европейския съюз, освен ако при въвеждането им са поставени под митническа процедура  по смисъла на т. 47, а също така и тяхното освобождаване от този режим.“

2. В чл. 29, ал. 3 т. 4 се изменя така:
„4. регистрираната по установения ред към момента на поставяне на стоките под митническа процедура;“.
3. В чл. 57а, ал. 1, т. 3 накрая се поставя запетая и се добавя „както и лицата, за които не се изисква издаване на лицензия по Закона за енергетиката за производство на електрическа енергия от централа с обща инсталирана мощност над 5 MW само за собствено потребление“.
4. В чл. 73б  ал. 13 се изменя така:
„(13) Лицензираният складодържател, от чийто данъчен склад са изведени акцизните стоки, поставени под режим износ, е задължен за дължимия акциз за изнасяните стоки, посочени в единния административен документ, с изключение на случаите, когато съгласно разпоредбите от Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията за напускане на митническата територия на Съюза, митническото учреждение на напускане е информирало митническото учреждение на износ или предоставеното доказателство по чл. 335, параграф 4 от този регламент е достатъчно.“
5. В чл. 73в  ал. 5 се изменя така:
„(5) Когато акцизните стоки са предназначени за износ, митническите органи изпращат електронния административен документ на компетентните органи на държавата членка, в която се подава декларацията за износ, в митническото учреждение на износ, определено в чл. 1, т. 16 от Делегиран регламент на Комисията  (ЕС) 2015/2446 от 28 юли 2015 година за допълнение на Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на подробни правила за някои от разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза.“
6. В чл. 73з  ал. 1 се изменя така:
„(1) В случаите по чл. 73а, ал. 1, т. 3 компетентното митническо учреждение попълва съобщение за износ въз основа на заверката от митническото учреждение на напускане, посочено в чл. 329 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията от 24 ноември 2015 година за определяне на подробни правила за прилагането на някои разпоредби на Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Съюза, или от учреждението, удостоверяващо, че акцизните стоки са напуснали митническата територия на Съюза.“

7. Наименованието на раздел ІІ от глава пета се изменя така:
„Обезпечения, предоставяни при митнически процедури или при получаване на бандероли”
8. Член 82 се изменя така:
„Чл. 82. (1) При поставяне на стоки под митническа процедура  пълният размер на дължимия акциз се обезпечава с депозит в пари или с банкова гаранция по определения с митническото законодателство ред за обезпечаване на митата. 
(2) При транзит на стоки акцизът се обезпечава в размерите и по реда за обезпечаване на митата.
(3) Лицето, получило разрешение за откриване и управление на  съоръжения за митническо складиране (складодържател) по смисъла на митническото законодателство, е солидарно отговорно с вложителя на стоките в склада за дължимия акциз при отклонение на стоките от митническия режим по време на тяхното съхраняване в склада, както и при отклоняване на стоките от временно складиране.“
9. В чл. 93  ал. 10 се изменя така:
„(10) Алинея 6 не се прилага за акцизните стоки по чл. 33, ал. 1, т. 2, превозвани на територията на страната под режим отложено плащане на акциз или под митническа процедура.“ 
10. В чл. 99, ал. 5  т. 2 се изменя така:
„2. които са под митнически надзор по смисъла на Регламент (EС) 
№ 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета  за създаване на Митнически кодекс на Съюза във връзка с извършване на митническите формалности;”.
11. В чл. 123  ал. 7 се изменя така:
„(7) Алинея 6 не се прилага, когато акцизните стоки са под митнически надзор по смисъла на Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета  за създаване на Митнически кодекс на Съюза във връзка с извършване на митническите формалности, или са под режим отложено плащане на акциз, или попадат под нормативно определените количествени прагове, или се държат, предлагат и продават в търговските обекти, лицензирани за безмитна търговия, или когато за акцизните стоки е заплатен дължимият акциз.”

12. В чл. 123б  ал. 3 се изменя така:
„(3) Алинея 2 не се прилага, когато отпадъци по чл. 12, ал. 4 са под митнически надзор по смисъла на Регламент (EС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета  за създаване на Митнически кодекс на Съюза във връзка с извършване на митническите формалности, или са под режим отложено плащане на акциз, или се държат или транспортират от лицата по чл. 12, ал. 4, т. 1 и ал. 5.“
13. Навсякъде в закона думите „митни сборове“, „митните сборове“ се заменят  съответно с „мита“ и „митата“.
§ 90. В Закона за данък върху добавената стойност (обн., ДВ, 
бр. 63 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 86, 105 и 108 от 2006 г.; Решение № 7 на Конституционния съд от 2007 г. - бр. 37 от 2007 г.; изм. и доп., бр. 41, 52, 59, 108 и 113 от 2007 г., бр. 106 от 2008 г., бр. 12, 23, 74 и 95 от 2009 г., бр. 94 и 100 от 2010 г., бр. 19, 77 и 99 от 2011 г., бр. 54, 94 и 103 от 2012 г., бр. 23, 30, 68, 98, 101, 104 и 109 от 2013 г., бр. 1, 105 и 107 от 2014 г. и бр. 41, 79, 94 и 95 от 2015 г.) се правят следните изменения:
1. В чл. 13, ал. 4, т. 10, буква „а“ думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
2. В чл. 16:
а) в ал. 1 думата „необщностни“ се заменя с „несъюзни“;
б) в ал. 3 думата „общностни“ се заменя със „съюзни“;
в) алинея 5 се изменя така:
„(5) Независимо от ал. 1-4, когато при въвеждане на територията на страната стоките са със статут на временно складирани стоки или са поставени в свободна зона или под митнически режими – митническо складиране, активно усъвършенстване, временен внос с пълно освобождаване от вносни мита, външен транзит, вносът се смята за осъществен, когато стоките престанат да са под съответния режим на територията на страната.“
3. В чл. 54 навсякъде думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
4. В чл. 55, ал. 1, т. 1 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
5. В чл. 58, ал. 1:
а) в т. 17 думата „сборове“ се заменя с „мита“;
б) в т. 18 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.

6. В чл. 59:
а) в ал. 1 навсякъде думите „митните сборове“ се заменят с „митата“;
б) в ал. 3 думите „разрешение за откриване и управление на склад под митнически контрол (складодържател)“ се заменят с „разрешение за управление на съоръжения за митническо складиране“.
7. В чл. 60:
а) в ал. 1 думите „митните сборове“ се заменят с „вносните мита“;
б) в ал. 3 думите „митни сборове“ се заменят с „вносни мита“.
8. В чл. 83, ал. 2  думите „митни сборове“ се заменят с „вносни мита“.
9. В § 1 от Допълнителните разпоредби: 
а) в т. 36 думите „свободен склад“ и „режим с отложено плащане“ се заличават, а думата „необщностни“ се заменя с „несъюзни“;
б) в т. 38 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“;
в) в т. 63 думите „митнически сборове“ се заменят с „мита“.
§ 91. В Данъчно-осигурителния процесуален кодекс (обн., ДВ, 
бр. 105 от 2005 г.; изм. и доп., бр. 30, 33, 34, 59, 63, 73, 80, 82, 86, 95 и 105 от 
2006 г., бр. 46, 52, 53, 57, 59, 108 и 109 от 2007 г., бр. 36, 69 и 98 от 2008 г., бр. 12, 32, 41 и 93 от 2009 г., бр. 15, 94, 98, 100 и 101 от 2010 г., бр. 14, 31, 77 и 99 от 
2011 г., бр. 26, 38, 40, 82, 94 и 99 от 2012 г., бр. 52, 98, 106 и 109 от 2013 г., бр. 1 от 2014 г.; Решение № 2 на Конституционния съд от 2014 г. - бр. 14 от 2014 г.; изм. и доп., бр. 18, 40, 53 и 105 от 2014 г., бр. 12, 14, 60, 61 и 94 от 2015 г. и бр. 13 от 2016 г.) навсякъде думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
§ 92. В Кодекса на търговското корабоплаване (обн., ДВ, бр. 55 и 56 от 1970 г.; попр., бр. 58 от 1970 г.; изм. и доп., бр. 55 от 1975 г., бр. 10 от 1987 г., бр. 30 от 1990 г., бр. 85 от 1998 г., бр. 12 от 2000 г., бр. 41 от 2001 г., бр. 113 от 2002 г., бр. 55 от 2004 г., бр. 42, 77, 87, 94 и 104 от 2005 г., бр. 30, 62 и 108 от 
2006 г., бр. 36, 71 и 98 от 2008 г., бр. 12 и 32 от 2009 г., бр. 85 от 2010 г., бр. 92 от 2011 г., бр. 38 и 77 от 2012 г., бр. 15, 28 и 109 от 2013 г. и бр. 14 и 52 от 2015 г.), в чл. 364, ал. 1 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.

§ 93. В Закона за експортния контрол на продукти, свързани с отбраната, и на изделия и технологии с двойна употреба (обн., ДВ, бр. 26 от 2011 г.; изм. и доп., бр. 56 и 93 от 2012 г., бр. 9 от 2014 г. и бр. 14 и 79 от 2015 г.), в § 2 от Допълнителните разпоредби т. 9 се изменя така:
„9. „Внос" е всяко въвеждане на територията на Република България на продукти, свързани с отбраната, и на изделия с двойна употреба, които имат статус на несъюзни изделия, включително поставянето им под митнически режим.“
§ 94. В Закона за промишления дизайн (обн., ДВ, бр. 81 от 1999 г.; изм. и доп., бр. 17 от 2003 г., бр. 43 и 105 от 2005 г., бр. 30 и 73 от 2006 г., бр. 59 от 2007 г., бр. 12 и 32 от 2009 г. и бр. 35 от 2010 г.), в чл. 63, ал. 5 и в чл. 63а, ал. 4 думите „даване на митническо направление“ се заменят с „поставяне под митнически режим или за реекспорт“.
§ 95. В Закона за марките и географските означения (обн., ДВ, 
бр. 81 от 1999 г.; попр., бр. 82 от 1999 г.; изм. и доп., бр. 28, 43, 94 и 105 от 
2005 г., бр. 30, 73 и 96 от 2006 г., бр. 59 от 2007 г., бр. 36 от 2008 г., бр. 12 и 32 от 2009 г., бр. 19 и 80 от 2010 г. и бр. 54 от 2011 г.), в чл. 79, ал. 5 и в чл. 79а, ал. 4 думите „даване на митническо направление“ се заменят с „поставяне под митнически режим или за реекспорт“.
§ 96. В Закона за чистотата на атмосферния въздух (обн., ДВ, 
бр. 45 от 1996 г.; попр., бр. 49 от 1996 г.; изм. и доп., бр. 85 от 1997 г., бр. 27 от 2000 г., бр. 102 от 2001 г., бр. 91 от 2002 г., бр. 112 от 2003 г., бр. 95 от 2005 г., 
бр. 99 и 102 от 2006 г., бр. 86 от 2007 г., бр. 36 и 52 от 2008 г., бр. 6, 82 и 93 от 
2009 г., бр. 41, 87 и 88 от 2010 г., бр. 35 и 42 от 2011 г., бр. 32, 38, 53, 54, 77 и 102 от 2012 г., бр. 98 от 2014 г. и бр. 14 и 101 от 2015 г.), в чл. 17, ал. 9, т. 2, буква „а“ думите „дава митническо направление за стоките“ се заменят с „разрешава вдигането на стоките за съответния митнически режим“.
§ 97. В Закона за ветеринарномедицинската дейност (обн., ДВ, 
бр. 87 от 2005 г.; изм. и доп., бр. 30, 31, 55 и 88 от 2006 г., бр. 51 и 84 от 2007 г., бр. 13, 36 и 100 от 2008 г., бр. 27, 35, 74, 95 и 102 от 2009 г., бр. 25 и 41 от 2010 г., бр. 8 и 92 от 2011 г., бр. 77, 82 и 97 от 2012 г., бр. 7, 15, 66, 68, 83 и 99 от 2013 г., бр. 98 от 2014 г., бр. 14 от 2015 г. и бр. 14 от 2016 г.) се правят следните изменения:

1. В чл. 192:
а) в ал. 2, т. 2 думата „внос“ се заменя с „допускане за свободно обращение“;
б) в ал. 5 думите „дават митническо направление“ се заменят с „разрешават вдигането на стоките за съответния митнически режим“.
2. В чл. 201:
а) в ал. 1 думата „свободен“ и запетаята пред нея се заличават;
б) в ал. 8 думите „свободна зона, митнически или свободен склад“ се заменят със „свободна зона или митнически склад“.
3. Член 202 се изменя така: 
„Чл. 202. (1) В случаите по чл. 201, ал. 8 пратките могат да напуснат свободната зона или митническия склад при едно от следните условия: 
1. когато се изпращат в друга страна при спазване на изискванията за транзитно преминаване;
2. когато се прехвърлят в друг митнически склад, чието наименование и местонахождение е посочено в митническия документ, който придружава пратката.
(2) Когато при престоя в свободна зона или в митнически склад пратките станат негодни за употребата, свързана с първоначалното им предназначение, те се транспортират до място за унищожаване.“
§ 98. В Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите (обн., ДВ, бр. 30 от 1999 г.; изм. и доп., бр. 63 от 2000 г., бр. 74, 75 и 120 от 2002 г., бр. 56 от 2003 г., бр. 76, 79 и 103 от 2005 г., бр. 30, 75 и 82 от   2006 г., бр. 31 и 55 от 2007 г., бр. 36, 43 и 69 от 2008 г., бр. 41, 74, 82 и 93 от 2009 г., бр. 22 от 2010 г.; попр., бр. 23 от 2010 г.; изм. и доп., бр. 29, 59 и 98 от 2010 г.,  бр. 8, 12, 60 и 61 от 2011 г., бр. 83 и 102 от 2012 г., бр. 52, 68 и 109 от 2013 г.,      бр. 53 от 2014 г. и бр. 14 от 2015 г.), в чл. 53 думите „митническо направление“ се заличават.
§ 99. В Закона за фуражите (обн., ДВ, бр. 55 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 36, 54 и 100 от 2008 г., бр. 41 и 88 от 2010 г., бр. 8 от 2011 г., бр. 83 и 97 от 
2012 г., бр. 7 от 2013 г. и бр. 12 от 2015 г.), в чл. 53а  ал. 8 се изменя така:
„(8) Граничен контрол по ал. 1 се извършва и когато пратката с фуражи е поставена под един от митническите режими съгласно чл. 5, 
точка 16, буква „б", с изключение на пасивно усъвършенстване, съгласно Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от   
9 октомври 2013 година за създаване на Митнически кодекс на Съюза.“

§ 100. В Закона за подпомагане на земеделските производители (обн., ДВ, бр. 58 от 1998 г.; изм. и доп., бр. 79 и 153 от 1998 г., бр. 12, 26, 86 и 113 от 1999 г., бр. 24 от 2000 г., бр. 34 и 41 от 2001 г., бр. 46 и 96 от 2002 г., бр. 18 от 2004 г., бр. 14 и 105 от 2005 г., бр. 18, 30, 34, 59, 80, 96 и 108 от 2006 г., бр. 13, 53 и 59 от 2007 г., бр. 16, 36, 43 и 100 от 2008 г., бр. 12, 32, 82 и 85 от 2009 г., бр. 59 от 2010 г., бр. 8 от 2011 г., бр. 38 от 2012 г., бр. 15, 66, 101 и 109 от 2013 г., бр. 40 и 98 от 2014 г. и бр. 12, 61 и 95 от 2015 г.), в § 1 от Допълнителната разпоредба т. 11 се отменя.
§ 101. В Закона за генетично модифицирани организми (обн., ДВ, бр. 27 от 2005 г.; изм. и доп., бр. 88 и 99 от 2005 г., бр. 30 от 2006 г., бр. 31 от 
2007 г., бр. 36, 43 и 54 от 2008 г., бр. 74, 80 и 82 от 2009 г., бр. 25 от 2010 г., бр. 8 и 99 от 2011 г., бр. 68 от 2013 г. и бр. 14 от 2015 г.), в чл. 112  ал. 1 се изменя така: 
„(1) Митническите органи в съответствие с чл. 134, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 
9 октомври 2013 година за създаване на Митнически кодекс на Съюза осъществяват контрол при внос, износ и транзит на ГМО, като уведомяват контролните органи по ал. 2 в случаите на:
1. съмнение за съответствие на стоките с придружаващите ги документи;
2. деклариран ГМО, който не е придружен от разрешение по реда на глава трета или четвърта или от удостоверение по чл. 100;
3. предварително уведомление от компетентните органи по чл. 3.“
§ 102. В Закона за българите, живеещи извън Република България (ДВ, бр. 30 от 2000 г.), в чл. 11, ал. 3 думите „митни сборове“ и запетаята пред тях се заличават.
§ 103. В Закона за автомобилните превози (обн., ДВ, бр. 82 от 
1999 г.; изм. и доп., бр. 11 и 45 от 2002 г., бр. 99 от 2003 г., бр. 70 от 2004 г., 
бр. 88, 92, 95, 102, 103 и 105 от 2005 г., бр. 30, 85, 92 и 102 от 2006 г., бр. 42, 80 и 109 от 2007 г., бр. 102 от 2008 г., бр. 93 от 2009 г., бр. 41 от 2010 г., бр. 17 от 
2011 г., бр. 38, 50, 60, 99 и 103 от 2012 г., бр. 15, 23, 66 и 109 от 2013 г., бр. 11, 60, 98 и 107 от 2014 г. и бр. 14, 60, 81 и 100 от 2015 г.) се правят следните изменения:
1. В чл. 53, ал. 1, т. 9 думите „митническите сборове“ се заменят с „митата“.
2. В чл. 71, ал. 3 думите „митните сборове“ се заменят с „мита“.

§ 104. В Закона за железопътния транспорт (обн., ДВ, бр. 97 от 2000 г.; изм. и доп., бр. 47 и 96 от 2002 г., бр. 70 и 115 от 2004 г., бр. 77 и 88 от 2005 г., бр. 36, 37, 62, 92 и 108 от 2006 г., бр. 22, 35, 74 и 81 от 2009 г., бр. 87 от 2010 г., бр. 47 от 2011 г., бр. 15 и 68 от 2013 г., бр. 17 и 47 от 2015 г. и бр. 19 от 2016 г.), в чл. 98 думите „митни сборове“ се заменят с „мита“.
§ 105. В Закона за биологичното разнообразие (обн., ДВ, бр. 77 от 2002 г.; изм. и доп., бр. 88 и 105 от 2005 г., бр. 29, 30, 34 и 80 от 2006 г., бр. 52, 53, 64 и 94 от 2007 г., бр. 43 от 2008 г., бр. 19, 80 и 103 от 2009 г., бр. 62 и 89 от 2010 г., бр. 19 и 33 от 2011 г., бр. 32, 59 и  77 от 2012 г., бр. 15, 27 и 66 от 2013 г., бр. 98 от 2014 г. и бр. 61 и 101 от 2015 г.), в чл. 73, ал. 1 думите „на Регламент (ЕИО) 
№ 2913/92 на Съвета относно създаване на Митническия кодекс на Общността и Регламент (ЕО) № 2454/93 на Комисията за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митническия кодекс на Общността“ се заменят с „на митническото законодателство“.

§ 106. Неприключените до влизането в сила на този закон производства по реда на чл. 3, ал. 1, т. 13 от Закона за Националната агенция за приходите, свързани с действия по приемане, съхранение, управление, продажба, бракуване и унищожаване на отнети и изоставени в полза на държавата стоки, водени от митническите органи, включително завършили със съдебен акт, се довършват по досегашния ред. 

§ 107. Този закон влиза в сила от 1 май 2016 г.

Законът е приет от 43-ото Народно събрание на ……………..…... 2016 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

						(Цецка Цачева)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за митниците

Влизането в сила на 30 октомври 2013 г. на Регламент (ЕС) 
№ 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 година за създаване на Митнически кодекс на Съюза и публикуването на 
29 декември 2015 г. в бр. L 343 на „Официален вестник” на Европейския съюз на Делегиран регламент на Комисията (EC) 2015/2446 от 28 юли 2015 г. за допълнение на Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на подробни правила за някои от разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза и Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията от 24 ноември 2015 г. за определяне на подробни правила за прилагането на някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Съюза налага изменение на Закона за митниците.
Съгласно чл. 286, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 952/2013 Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 година относно създаване на Митнически кодекс на Общността се отменя от датата, посочена в чл. 288, параграф 2 – 1 май 2016 г. В процес на изготвяне е Регламент за изпълнение на Комисията за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредбите за прилагане на Регламент на Съвета (ЕИО) № 2913/92 за създаване на Митнически кодекс на Общността.
Проектът на Закон за изменение и допълнение на Закона за митниците е изготвен с цел привеждане на националното законодателство в съответствие с митническото законодателство на Съюза и прецизиране на разпоредбите с цел улесняване на практическото им прилагане. Направените предложения за изменение и допълнение на Закона за митниците са продиктувани от и са в пълно съответствие с гореизброените регламенти.
Митническото законодателство на Съюза е пряко приложимо в Република България, предвид което е направено предложение за отмяна на разпоредби, които уреждат материя и обществени отношения, вече уредени първично на ниво европейско митническо законодателство.

Предложено е изменение на разпоредбите, касаещи митническото представителство. Предвидено е нотариалната заверка на подписите да бъде задължително изискуема единствено в случаите, когато физическо лице представлява друго физическо лице пред митническите органи. Цели се улесняване на дейността на икономическите оператори и намаляване на административната тежест. Съгласно чл. 18, параграф 3 на Регламент (ЕС) 
№ 952/2013 държавите членки могат да определят условия, при които митническият представител може да предоставя услуги в съответната държава членка. Във връзка с това в законопроекта е предвидено, че дейност по занятие срещу възнаграждение като митнически представител на територията на страната може да извършва лице, регистрирано по Търговския закон.
Изрично е определена компетентността на митническите органи при издаването на решения. В европейското митническо законодателство е посочено, че същите се издават от компетентните митнически органи, като в правомощието на държавите членки е да уредят кой е компетентният орган за издаване на решението на национално ниво. Предложената промяна е както в интерес на икономическите оператори, така и на митническите органи. По този начин за икономическите оператори ще е изначално известно къде да подадат заявление за издаване на исканото от тях решение и кой е компетентният орган, който следва да го издаде. Това ще доведе до процесуална икономия и повишаване на ефективността.
Въведена е нова възможност за връчване на решенията – електронно. Необходимостта от промяна е продиктувана от обстоятелството, че в европейското митническо законодателство се предвижда обменът на информация между митническите органи и между икономическите оператори и митническите органи, както и съхраняването на такава информация да се извършва, като се използват средства за електронна обработка на данни и информационните и комуникационните системи да предлагат същите възможности на икономическите оператори във всички държави членки.
Съгласно действащите към момента разпоредби на Закона за митниците и Правилника за прилагане на Закона за митниците предвидените форми на обезпечение са банкова гаранция и паричен депозит. В законопроекта е направено предложение за по-широк кръг форми за обезпечаване на размера на митническото задължение. Предвидените форми са в съответствие с изискванията на Регламент (EС) № 952/2013 и на Делегиран регламент на Комисията (ЕС) 2015/2446 относно формите на обезпечение. Разпоредбите ще улеснят дейността на икономическите оператори, като едновременно дават на митническата администрация сигурност, че митническото задължение ще бъде погасено. Посочен е компетентният орган, който следва да приема специфични форми на обезпечения. Измененията в закона предвиждат отказът да се приеме предоставено обезпечение да бъде обективиран в мотивирано решение на съответния компетентен орган. Определен е и редът на обжалване на това решение. Предвидени са образци за обезпечение под формата на поръчителство, което няма да бъде използвано в друга държава членка.
Съгласно чл. 42 от Регламент (EС) № 952/2013 всяка държава членка предвижда санкции за неспазване на митническото законодателство на Съюза, които трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. Във връзка с това са прецизирани административнонаказателните разпоредби. Предвидените изменения целят ускоряване на административнонаказателното производство, ефективност и своевременно събиране на публичните държавни вземания.
Предвидено е създаването на част десета „Разпоредби, свързани със специфичен контрол“ и част единадесета „Международни пощенски пратки“, които съдържат разпоредби, регулиращи материя и обществени отношения, които към момента са уредени в Правилника за прилагане на Закона за митниците, който ще бъде отменен.
Със законопроекта се предлагат и съответните изменения в Закона за акцизите и данъчните складове с цел приемане на мерки на национално ниво, необходими за изпълнение и прилагане на актове на Европейския съюз. В разпоредбите на Закона за акцизите и данъчните складове, които имат връзка с прилагането на митническото законодателство, са предложени съответните промени за привеждането им в съответствие с разпоредбите на Регламент (EС) № 952/2013.
Във връзка с преходните мерки за периодите, необходими на държавите членки да разработят или да адаптират митническите електронни системи с цел осигуряване най-късно до 31 декември 2020 г. на необходимото изискуемо ниво за обмен на информация между митническите администрации и икономическите оператори, както и между митническите администрации на държавите членки и Европейската комисия, в законопроекта са предвидени преходни разпоредби, които предвиждат за обработване на заявленията за издаване на разрешение за управление на съоръжение за временно складиране, както и за подаване и обработка на декларацията за временно складиране да се използват формуляри на хартиен носител и на съществуващите национални системи. Преходните правила ще се прилагат от 1 май 2016 г. до подобряването или въвеждането на съответната електронна система (до датата на въвеждане в експлоатация на националната система за „Уведомление за пристигане, уведомление за представяне и временно складиране“ и до датата на въвеждане в експлоатация на системата за „Митнически решения“). Предвидена е преходна разпоредба, с която се регламентира, че директорът на Агенция „Митници“ е компетентен за издаването на решения за използване на Режим „Съюзен транзит” въз основа на документи на хартиен носител за стоки, превозвани с железопътен, въздушен или морски транспорт, и използване на Режим „Съюзен транзит” въз основа на електронен манифест за стоки, превозвани с въздушен или с морски транспорт, които процедури ще могат да се използват само до датите на подобрение на новата компютризирана система за транзита, посочена в приложението на Решение за изпълнение на Комисията от 29 април 2014 година за създаване на работна програма за Митническия кодекс на Съюза (2014/255/ЕС).
Устройството на Агенция „Митници“ и правомощията на митническите органи не са засегнати по никакъв начин от предложените изменения.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Бойко Борисов)