Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е    471

от     14 юни    2016 година

ЗА одобряване на законопроект

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България

М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Министърът на правосъдието да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Бойко Борисов

ЗА ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ Веселин Даков

Вярно,
ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
“ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”: 
/Веселин Даков/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

за изменение и допълнение на Търговския закон

(Обн., ДВ, бр. 48 от 1991 г.; изм. и доп., бр. 25 от 1992 г., бр. 61 и 103 от 1993 г., бр. 63 от 1994 г., бр. 63 от 1995 г., бр. 42, 59, 83, 86 и 104 от 1996 г., бр. 58, 100 и 124 от 1997 г., бр. 21, 39, 52 и 70 от 1998 г., бр. 33, 42, 64, 81, 90, 103 и 114 от 
1999 г., бр. 84 от 2000 г., бр. 28, 61 и 96 от 2002 г., бр. 19, 31 и 58 от 2003 г., бр. 31, 39, 42, 43, 66, 103 и 105 от  2005 г., бр. 38, 59, 80 и 105 от  2006 г., бр. 59, 92 и 
104 от 2007 г., бр. 50, 67, 70, 100 и 108 от 2008 г., бр. 12, 23, 32, 47 и 82 от 2009 г., бр. 41 и 101 от 2010 г., бр. 14, 18 и 34 от 2011 г., бр. 53 и 60 от 2012 г., бр. 15 и 20 от 2013 г., бр. 27 от 2014 г., бр. 22 и 95 от 2015 г. и бр. 13 от 2016 г.)

§ 1. В чл. 15, ал. 1 думите „нотариална заверка на подписите“ се заменят с „нотариално удостоверяване на подписите и съдържанието, извършени едновременно“.
§ 2. В чл. 129, ал. 2 думите „нотариално заверени подписи на договора и“ се заменят с „договор, сключен с нотариално удостоверяване на подписите и съдържанието, извършени едновременно“ и се поставя запетая.
§ 3. В чл. 137 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 4:
„(4) За взетите решения по ал. 1, т. 2, т. 5, предложение първо, и т. 7 се съставя протокол с нотариално удостоверяване на подписите и съдържанието, извършени едновременно.“
2. Досегашните ал. 4 и 5 стават съответно ал. 5 и 6.
§ 4. В чл. 608 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинеи 2 и 3 се изменят така:
„(2) Предполага се, че търговецът не е в състояние да изпълни изискуемо задължение по ал. 1, ако в законоустановените срокове не е заявил за обявяване в търговския регистър годишните си финансови отчети за последните 3 години преди подаване на молбата за откриване на производството по несъстоятелност.
(3) Неплатежоспособността се предполага, когато длъжникът е спрял плащанията. Спиране на плащанията е налице и когато длъжникът е платил изцяло или частично вземания на определени кредитори.“
2. Създава се ал. 4:
„(4) Неплатежоспособността се предполага, ако по изпълнително производство, образувано за изпълнение на влязъл в сила акт на кредитора, подал молба по чл. 625, вземането е останало изцяло или частично неудовлетворено в рамките на 6 месеца след получаване на поканата или на съобщението за доброволно изпълнение.“
§ 5. В чл. 657 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 5:
„(5) Определението на апелативния съд, с което се потвърждава определението на съда по несъстоятелността по ал. 4, т. 2, подлежи на обжалване пред Върховния касационен съд.“
2. Досегашните ал. 5-8 стават съответно ал. 6-9.
§ 6. В чл. 668, т. 1 накрая се поставя запетая и се добавя „както и кои от кредиторите са свързани лица с длъжника или са били свързани лица с длъжника през последните 3 години преди откриване на производството по данни от търговския регистър и търговските книги на длъжника”.
§ 7. В чл. 669 се създават ал. 3 и 4:
„(3) Не се провежда първо събрание на кредиторите, ако:
1. длъжникът в законоустановените срокове не е обявил годишните си финансови отчети в търговския регистър за последните 3 години преди подаване на молбата за откриване на производството по несъстоятелност;
2. длъжникът не изпълни задълженията си по чл. 640 и не предостави на временния синдик търговските си книги или ако търговските му книги са водени явно нередовно.
(4) В случаите по ал. 3 назначеният от съда временен синдик осъществява правомощията си до избирането на постоянен синдик от събранието на кредиторите след одобряване на списъка по чл. 692 от съда.“
§ 8. В чл. 670  ал. 2 се изменя така:
„(2) Решенията се вземат с обикновено мнозинство от размера на вземанията на кредиторите по списъка по чл. 668, т. 1, като не се вземат предвид гласовете на:
1. кредиторите, които са свързани лица с длъжника или са били свързани лица с длъжника през последните 3 години преди откриване на производството;
2. кредиторите, които са придобили вземания от свързани лица с длъжника през последните 3 години преди откриване на производството.“
§ 9. Член 694 се изменя така:
„Предявяване на установителни искове
Чл. 694. (1) Длъжникът може да предяви иск:
1. за установяване на несъществуването на прието вземане, ако е направил възражение по чл. 690, но съдът е оставил възражението без уважение;
2. за установяване на несъществуването на вземане, включено в списъка на приетите вземания с определението по чл. 692, ал. 4.
(2) Кредитор с неприето вземане може да предяви иск:
1. за установяване на съществуването на неприето вземане, ако е направил възражение по чл. 690, но съдът е оставил възражението му без уважение;
2. за установяване на съществуването на неприето вземане, ако предявеното от кредитора вземане е изключено от списъка на приетите вземания с определението по чл. 692, ал. 4 по възражение на длъжника или на друг кредитор.
(3) Кредитор може да предяви иск:
1. за установяване на несъществуването на прието вземане на друг кредитор, ако е направил възражение по чл. 690, но съдът е оставил възражението без уважение;
2. за установяване на несъществуването на вземане на друг кредитор, включено в списъка на приетите вземания с определението по чл. 692, ал. 4.
(4) В производството по всички установителни искове задължително участва синдикът. В производствата по чл. 694, ал. 2 могат да встъпят като трети лица – помагачи на длъжника, кредиторите с приети вземания по 
чл. 693, както и кредиторите, чиито вземания са предмет на предявен иск по чл. 694.

(5) При предявен от длъжника иск по ал. 1 или по предявен от кредитор иск по ал. 3 друг кредитор не може да предяви същия иск, но може да встъпи в производството по предявения иск като съищец до първото заседание по делото.
(6) Искът се предявява пред съда по несъстоятелността и се разглежда от друг състав на съда.
(7) Държавната такса се определя върху една четвърт от вземането, за което е предявен установителният иск. При предявяване на иска не се внася предварително държавна такса. Ако искът бъде отхвърлен, разноските са за сметка на ищеца.
(8) Влязлото в сила решение по исковете по чл. 694 има установително действие в отношенията на длъжника, синдика и всички кредитори в производството по несъстоятелност.
(9) В плана за оздравяване, съответно при разпределение на осребреното имущество, задължително се заделят резерви за неприето вземане - предмет на установителен иск.”
§ 10. В чл. 717г  ал. 1 се изменя така:
„(1) Нямат право да участват в наддаването и да бъдат купувачи нито пряко, нито чрез подставено или свързано с тях лице длъжникът, неговият представител, синдикът, както и лицата, посочени в чл. 185 от Закона за задълженията и договорите.“
§ 11. Член 717д се изменя така:
„Чл. 717д. (1) Купувачът е длъжен в едноседмичен срок от приключване на продажбата да внесе предложената от него цена, като приспадне внесения задатък.
(2) Когато за купувач бъде обявен кредитор с прието вземане или кредитор с права по чл. 717н, синдикът изготвя сметка за разпределение, в която посочва и каква част от дължимата цена купувачът трябва да внесе за изплащане на вземанията на другите кредитори и каква част се прихваща срещу вземането на кредитора. Купувачът е длъжен в едноседмичен срок от влизане в сила на сметката за разпределение да внесе сумите, необходими за изплащане на вземанията на други кредитори, съобразно влязлата в сила сметка за разпределение, или сумата, с която цената надминава неговото вземане, когато няма други кредитори.“

§ 12. Член 717н  се изменя така:
„Продажба на ипотекирано или заложено имущество
Чл. 717н. (1) При продажбата на имущество, което е ипотекирано или заложено от длъжника за обезпечаване на чужд дълг, синдикът изпраща на обезпечения кредитор съобщение за насрочване на продажбата.
(2) За получените суми от продажбата на имущество, ипотекирано или заложено от длъжника за чужд дълг, се изготвя отделна сметка за разпределение, в която се посочват и сумите, дължими на обезпечения кредитор. Обезпеченият кредитор има правата по чл. 728 и 729 по отношение на сметката за разпределение.
(3) Припадащата се по разпределението сума на обезпечения кредитор се запазва от синдика и се предава на кредитора, след като кредиторът представи изпълнителен лист за вземането си или удостовери пред синдика, че обезпеченото вземане е прието в производството по несъстоятелност на лицето, чийто дълг е обезпечен от длъжника.
(4) Припадащата се по разпределението сума на кредитор, обезпечен с особен залог, се запазва от синдика и се предава  на кредитора въз основа на представено удостоверение от регистъра за вписан особен залог и декларация с нотариална заверка на подписа за актуалния размер на обезпеченото вземане.“
§ 13. В чл. 718 се правят следните изменения:
1. Алинея 1 се изменя така:
„(1) По предложение на синдика и съобразно решението на събранието на кредиторите съдът по несъстоятелността разрешава продажбата да се извърши чрез пряко договаряне или чрез посредник, когато вещите и имуществените права като цяло, обособената част или отделната вещ, или имуществено право са предложени по реда на чл. 717 и следващите, но продажбата не е извършена поради неявяване на купувач или купувачът се е отказал. В тези случаи продажната цена може да бъде по-ниска от началната цена по чл. 717ж. Съдът е длъжен да се произнесе по предложението на синдика в деня на постъпването му в съда или най-късно на следващия работен ден.“
2. Алинея 4 се изменя така:
„(4) Срокът за плащане на цената не може да бъде по-дълъг от 
60 дни от датата на избора на купувач. Договорът за продажба по ал. 1 се сключва след пълното плащане на цената, като чл. 717д, ал. 2 се прилага съответно.”
§ 14. В чл. 729  ал. 3 се изменя така:
„(3) Определението по ал. 1 може да се обжалва от длъжника, от комитета на кредиторите и от кредитор, който е подал възражение по чл. 728. Определението може да се обжалва и от кредитор, който не е подал възражение, когато сметката за разпределение се изменя или отменя с определението на съда по ал. 1.”
§ 15. В чл. 735 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 2:
„(2) Производството по несъстоятелност не се прекратява, когато за обезпечаване на задълженията на длъжника са учредени обезпечения от трети лица и изпълнението срещу обезпеченията не е приключило или длъжникът е страна по висящо съдебно производство.“
2. Досегашните ал. 2 и 3 стават съответно ал. 3 и 4.
§ 16. В чл. 739  ал. 2 се изменя така:
„(2) Неудовлетворените в производството по несъстоятелност вземания се погасяват освен в случаите по чл. 744, ал. 1 и в случаите, когато за обезпечаване на неудовлетворените в производството по несъстоятелност вземания са учредени обезпечения от трети лица.”
§ 17. Създава се част пета с чл. 761-797:

„ЧАСТ ПЕТА
ПРОИЗВОДСТВО ПО СТАБИЛИЗАЦИЯ НА ТЪРГОВЕЦ

Глава петдесет и трета
ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ

Цел на производството
Чл. 761. Производството по стабилизация на търговец има за цел да предотврати откриването на производство по несъстоятелност чрез постигане на споразумение между търговеца и кредиторите му за начина на изпълнение на задълженията му, което да доведе до продължаване на дейността на търговеца.

Основание за откриване на производство по стабилизация
Чл. 762. (1) Производство по стабилизация може да се открие за търговец, който не е неплатежоспособен, но се намира в непосредствена опасност от неплатежоспособност.
(2) Непосредствена опасност от неплатежоспособност е налице, когато търговецът с оглед на предстоящите падежи на паричните му задължения в следващите 6 месеца от подаване на молбата за стабилизация ще се окаже в невъзможност да изпълни изискуеми парични задължения по чл. 608, ал. 1 или може да спре плащанията.
(3) Производство по стабилизация не се открива за:
1. търговец, който в законоустановените срокове не е поискал обявяване в търговския регистър на годишните си финансови отчети за последните 3 години преди подаване на молбата за стабилизация;
2. търговец, за когото е откривано производство по стабилизация през последните 3 години преди подаване на молбата за стабилизация;
3. търговец, за когото е подадена молба за откриване на производство по несъстоятелност преди подаване на молбата за стабилизация;
4. когато повече от 1/5 (една пета) от задълженията на търговеца са към свързани лица и към лица, които са придобили през последните 3 години вземания от свързани с търговеца лица.

Откриване на производство по стабилизация за неограничено отговорен съдружник
Чл. 763. Едновременно с откриването на производството по стабилизация за търговското дружество се смята за открито и производство по стабилизация за неограничено отговорните съдружници.

Неприложимост на производството по стабилизация
Чл. 764. Производството по стабилизация не се прилага за търговец – публично предприятие, което упражнява държавен монопол или е създадено с особен закон, както и за банка и застраховател.

Компетентен съд
Чл. 765. Компетентният съд в производството по стабилизация е окръжният съд по седалището на търговеца към момента на подаване на молбата за стабилизация.

Кредитори в производството по стабилизация
Чл. 766. (1) В производството по стабилизация участват всички кредитори на търговеца, включително кредиторите, на които търговецът е учредил обезпечения за задължения на трети лица.
(2) Стабилизацията създава еднакви права на всички кредитори на търговеца от един и същ клас.
(3) За участието на кредиторите с непарични вземания в производството по стабилизация, всички непарични задължения на търговеца се превръщат в парични по пазарната им стойност към датата на подаване на молбата за стабилизация.
(4) В производството по стабилизация кредиторите запазват правата си по дадените обезпечения.
(5) Кредиторите, които са свързани лица с търговеца, се удовлетворяват само след пълно удовлетворяване на всички останали кредитори.

Вписване и обявяване на актове в производството по стабилизация
Чл. 767. (1) В търговския регистър по партидата на търговеца се обявява съобщение, че е подадена молба за стабилизация на търговеца.
(2) Определенията на съда в производството по стабилизация се вписват в търговския регистър по партидата на търговеца.
(3) В търговския регистър се вписват името, телефонът, адресът и електронният адрес на назначените от съда: доверено лице, проверител-регистриран одитор и надзорен орган по изпълнението на плана за стабилизация, както и промените в тези данни.
(4) Всички призовки и съобщения в производството по стабилизация се извършват чрез обявяване в търговския регистър по партидата на търговеца. Призоваването е редовно, ако поканата, съобщението или призовката са обявени в търговския регистър най-малко една седмица преди датата на заседанието, съответно събранието, за което се отнасят.
(5) Съдът е длъжен да изпрати за обявяване в търговския регистър съобщение, че е постъпила молба за стабилизация, както и да изпрати за вписване актовете по ал. 2 в деня на постановяването им или най-късно на следващия работен ден.

Субсидиарно приложение и особени правила
Чл. 768. (1) Доколкото в тази част няма особени разпоредби, за производството по стабилизация се прилагат съответно разпоредбите на Гражданския процесуален кодекс.
(2) Освен правилата, уредени в тази част, в производството по стабилизация се прилагат и следните особени процесуални правила:
1. съдът по свой почин може да установява факти и да събира доказателства, които са от значение за постановяваните в производството актове;
2. съдът може служебно да налага предвидените в тази част обезпечителни мерки и ограничения върху действията и дейността на търговеца;
3. съдът се произнася в 3-дневен срок по молба на участник в производството, освен ако в тази част е установен друг срок;
4. производството по стабилизация не може да се спира освен в случаите на смърт на молителя - едноличен търговец или неограничено отговорен съдружник;
5. молбата за стабилизация не може да се оттегля след постановяване на определение на съда за утвърждаване на плана за стабилизация.
(3) Търговецът, довереното лице, проверителят-регистриран одитор и всеки кредитор  могат да преглеждат книжата в производството по стабилизация и да получават преписи от тях.

Глава петдесет и четвърта
ОТКРИВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Молба за стабилизация
Чл. 769. (1) Производство по стабилизация се открива по подадена до съда писмена молба от търговеца.
(2) Когато молбата се подава от пълномощник, се изисква изрично пълномощно.

Съдържание на молбата
Чл. 770. (1) Молбата за откриване на производство за стабилизация трябва да съдържа:
1. седалище и адрес на управление на търговеца и мястото на упражняване на дейността през последните 3 години;
2. задълженията на търговеца към кредиторите, с посочване на вида, размера и падежа на задълженията, предоставените обезпечения или наложените в тяхна полза обезпечителни мерки;
3. данни за кредиторите, които са свързани лица с търговеца или са били свързани лица с търговеца през последните 3 години преди подаване на молбата, с посочване на размера на задълженията към тези кредитори;
4. данни за имущественото състояние на търговеца, за учредените върху имуществото обезпечения и за наложените обезпечителни мерки;
5. подробно изложение за водените от търговеца и срещу търговеца съдебни и арбитражни дела, както и на водените от търговеца и срещу търговеца изпълнителни производства, включително действия по извънсъдебно удовлетворяване на кредитори;
6. подробна информация за осъществяваната от търговеца производствена и търговска дейност през последните 3 години преди подаване на молбата, броя на наетите служители през периода и сключените договори с контрагенти, пряко свързани с производствената и търговска дейност;
7. данни за извършени от търговеца разпоредителни сделки с имуществени права извън кръга на обичайната му търговска дейност през последните 3 години преди подаване на молбата, както и причините за извършването им;
8. изложение на обстоятелствата, поради които търговецът е в непосредствена опасност от неплатежоспособност, причините, поради които предлага план за стабилизация, и целите, които ще се постигнат чрез плана за стабилизация;
9. конкретно предложение на търговеца за начина, сроковете и условията, при които ще плати задълженията към кредиторите си;
10. степента на удовлетворение, което получава всеки клас кредитори в сравнение с това, което би получил при осребряване на имуществото по предвидения от закона ред;
11. гаранциите и обезпеченията, които търговецът е готов да предостави на всеки клас кредитори във връзка с плана за стабилизация;
12. управленските, организационните, правните, финансовите и другите действия за осъществяването на плана за стабилизация;
13. други обстоятелства от значение за предлагания план за стабилизация, по преценка на търговеца, включително назначаване на надзорен орган.
(2) Към молбата се прилагат:
1. списък на всички кредитори с имената и адресите им, основанието и размерът на вземанията им и предоставените им обезпечения; към списъка се прилагат писмените доказателства за вземанията и учредените обезпечения, а за непаричните задължения на търговеца се прилага и оценка за пазарната стойност на непаричното задължение, изготвена към датата на подаване на молбата;
2. списък на всички кредитори, на които са учредени от търговеца обезпечения за задължения на трети лица, като към списъка се прилагат писмени доказателства за учредените обезпечения;
3. списък на всички длъжници, с посочване на размера, основанието и падежа на задълженията им към търговеца, както и данни кои от длъжниците на търговеца са свързани с него лица или са били свързани с него лица през последните 3 години преди подаване на молбата, както и преценка на търговеца кои от вземанията му са трудносъбираеми или несъбираеми;
4. финансов отчет към края на месеца, предхождащ месеца, през който е подадена молбата;
5. препис от годишните финансови отчети и от консолидираните годишни финансови отчети, придружени с годишен доклад за дейността и с консолидиран доклад за дейността, придружени с доклад на регистриран одитор, ако отчетите подлежат на задължителен независим финансов одит и ако законът задължава търговеца да ги съставя, за последните 3 години преди подаване на молбата;
6. опис на активите и пасивите по балансова стойност към датата на подаване на молбата, както и инвентаризационни описи на активите за последните 3 години преди подаване на молбата;
7. списък на неизискуемите към момента на подаване на молбата задължения на търговеца, чиято изискуемост ще настъпи в следващите 6 месеца от подаване на молбата за стабилизация;
8. списък на извършените от търговеца плащания в размер над 
3000 лв. през последната една година преди подаване на молбата за стабилизация и списък на извършените от търговеца плащания към свързани лица в размер над 3000 лв. през последните 3 години преди подаване на молбата;
9. опис на личното имущество и имуществото - съпружеска имуществена общност – за едноличния търговец и неограничено отговорния съдружник;
10. подробен план за стабилизацията на търговеца, съдържащ сроковете, условията и начините на плащане на кредиторите, както и степента на удовлетворяване на кредиторите, предлаганите гаранции и обезпеченията;
11. доказателства по чл. 77а от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс.
(3) Когато планът за стабилизация предвижда частично опрощаване на задълженията на търговеца, планът трябва да предвижда удовлетворяване на минимум 50 на сто от вземанията на всеки кредитор, освен за кредиторите, които са свързани лица с търговеца, за които може да се предвиди удовлетворяване и в по-нисък размер.
(4) Когато планът за стабилизация предвижда частично опрощаване на задълженията на търговеца, за обезпечените кредитори планът трябва да предвижда удовлетворяване в размер на пазарната стойността на учредените им обезпечения и не по-малко от 50 на сто от вземанията им. В този случай към молбата за оздравяване се прилага и пазарна оценка на учредените от търговеца обезпечения.
(5) Когато планът за стабилизация предвижда разсрочено плащане на задълженията, срокът на плащане към всички кредитори не може да надвишава 3 години от датата на прекратяване на производството по стабилизация.

(6) Когато планът за стабилизация предвижда продажба на цялото предприятие, на обособени части от предприятието или на отделни имуществени права, към молбата се прилага и пазарна оценка на съответното имущество - предмет на сделката, както и проект на договор, подписан от купувача.
(7) Когато планът за стабилизация предвижда превръщане на вземане в дял от капитала, към молбата се прилага пазарна оценка на вземането и предварителното съгласие на кредитора да запише дялове, съответно акции, срещу вземането си. В този случай се прилага съответно разпоредбата на чл. 700, ал. 6.

Разглеждане на молбата
Чл. 771. (1) Молбата за откриване на производство по стабилизация се разглежда от съда незабавно в закрито заседание.
(2) Когато молбата е подадена от търговец, за когото са налице пречки за откриване на производство по стабилизация по чл. 762, ал. 3, съдът с разпореждане прекратява производството по молбата и я връща на молителя. Разпореждането за прекратяване на производството подлежи на обжалване от търговеца в едноседмичен срок по реда на Гражданския процесуален кодекс.
(3) Когато съдържанието на молбата не отговаря на изискванията на чл. 770, ал. 1 или към нея не са приложени документите, или не са изпълнени условията по чл. 770, ал. 2-7, съдът съобщава на молителя да отстрани нередовностите в едноседмичен срок. Срокът за отстраняване на нередовностите тече от обявяване на съобщението в търговския регистър. Когато нередовностите не бъдат отстранени в срок, производството по молбата се прекратява и молбата се връща на търговеца. Разпореждането за прекратяване на производството и връщане на молбата подлежи на обжалване от търговеца в едноседмичен срок по реда на Гражданския процесуален кодекс.
(4) Съдът може да насрочи молбата за разглеждане в открито заседание, ако прецени за необходимо да бъде изслушан търговецът, както и за събиране на други доказателства, освен приложените към молбата за стабилизация.

Откриване на производството
Чл. 772. (1) Когато констатира, че са налице основания за откриване на производство по стабилизация на търговеца, съдът с определение:
1. открива производство по стабилизация на търговеца;
2. назначава доверено лице и определя възнаграждението му;
3. може да допусне обезпечителни мерки чрез налагане на запор, възбрана или други подходящи обезпечителни мерки;
4. може да назначи проверител-регистриран одитор;
5. определя дата на открито съдебно заседание за разглеждане и приемане на предложения от търговеца план за стабилизация не по-късно от три месеца от датата на откриване на производството.
(2) Определението за откриване на производство по стабилизация действа по отношение на всички.
(3) Заедно с определението за откриване на производството по стабилизация съдът обявява в търговския регистър и изготвения от търговеца списък на кредиторите, приложен към молбата за откриване на производството по чл. 770, ал. 2, т. 1.

Отхвърляне на молбата за откриване на производство по стабилизация
Чл. 773. (1) Съдът отхвърля молбата за откриване на производство по стабилизация с определение, когато установи, че:
1. предложеният план за стабилизация не отговаря на изискванията на чл. 770, ал. 3;
2. за търговеца са налице основания за откриване на производство по несъстоятелност по чл. 607а;
3. търговецът не се яви в насроченото за разглеждане на молбата открито съдебно заседание по чл. 771, ал. 4 или откаже да даде поискани от съда обяснения;
4. предложението за стабилизация очевидно не отговаря на имущественото и финансово състояние на търговеца;
5. изложените в молбата на търговеца обстоятелства очевидно не съответстват на данните от обявените в търговския регистър годишни финансови отчети и на останалите приложени към молбата доказателства;
6. опасността от неплатежоспособност на търговеца се дължи на недобросъвестност или неполагане на грижата на добрия търговец при воденето на търговските дела;
7. не са спазени правилата по прилагане на законодателството за държавните помощи.
(2) Съдът може да отхвърли молбата за откриване на производство по стабилизация с определение, когато установи, че:
1. през последните 3 години преди подаване на молбата търговецът е извършил безвъзмездни сделки или сделки, явно намаляващи имуществото му;
2. липсват условия и възможности за продължаване на дейността на търговеца след приемане на плана за стабилизация.
(3) Определението за отхвърляне на молбата подлежи на обжалване от търговеца в едноседмичен срок от обявяването му в търговския регистър по реда на Гражданския процесуален кодекс.

Глава петдесет и пета
ПОСЛЕДИЦИ ОТ ОТКРИВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Дата на откриване на производството по стабилизация
Чл. 774. Производството по стабилизация се смята за открито от датата на обявяване в търговския регистър на определението по чл. 772.

Фирма на търговеца след откриване на производството
Чл. 775. От откриване на производството по стабилизация до приключването му фирмата на търговеца съдържа добавката „в производство по стабилизация”.

Ограничаване на дейността на търговеца
Чл. 776. (1) С откриване на производството по стабилизация търговецът не може да извършва плащания на задължения, възникнали преди датата на молбата за откриване на производството и неплатени на падежа, с изключение на преводи на суми за погасяване на публични вземания за  данък върху добавената стойност, акциз, данъци или задължителни осигурителни вноски за сметка на работник, служител или друго лице, от чието възнаграждение се удържа публичното задължение.
(2) Съдът може да постанови търговецът да продължи дейността си под надзора на довереното лице, включително да сключва всички или определени от съда сделки само след предварителното съгласие на довереното лице.
(3) Когато констатира, че с действията си търговецът може да застраши интересите на кредиторите, съдът може да ограничи или да лиши търговеца от правото да управлява и да се разпорежда с имуществото си и да предостави това право на довереното лице.
(4) Съдът може да постанови изпълнението на задължение към търговеца да се приема от довереното лице.
(5) Съдът може да постанови изпълнението на парични задължения от търговеца да се извършва със съгласието на довереното лице.
(6) Ограниченията в правата и дейността на търговеца по ал. 2-5 могат да бъдат наложени от съда с определението за откриване на производството по стабилизация или в хода на производството по стабилизация - служебно или по искане на довереното лице или на всеки от кредиторите.
(7) Наложените от съда ограничения на търговеца по предходните алинеи се вписват в търговския регистър въз основа на акта за налагането им.
(8) Съдът може да отмени наложените ограничения върху дейността на търговеца, ако тяхното продължаване не е наложително с оглед на постигане на целите на стабилизацията.
(9) Извършените от търговеца действия и сделки в нарушение на наложените от съда ограничения не могат да се противопоставят на кредиторите в производството по стабилизация.

Прекратяване на договори
Чл. 777. (1) По искане на всяка от страните съдът може да разреши прекратяването на всеки двустранен договор, по който страна е търговецът, ако той не е изпълнен изцяло или частично към момента на откриване на производството за стабилизация.
(2) Съдът разрешава прекратяването на договора по предходната алинея само ако установи, че изпълнението на договора ще затрудни изпълнението на предвидените в плана за стабилизация задължения на търговеца и че неизпълнението на договора няма да причини на другата страна по-големи вреди от обичайните.
(3) При прекратяване на договора насрещната страна има право на обезщетение за претърпените вреди.

Задължение на търговеца за съдействие
Чл. 778. (1) Търговецът е длъжен незабавно и при направено искане:
1. да съобщава на довереното лице за поемането на всяко ново задължение, за сключването на всяка нова сделка, както и за тяхното изменение и погасяване;
2. да осигурява на довереното лице свободен достъп до всички помещения в предприятието си;
3. да осигурява на довереното лице и на назначения проверител да преглеждат търговските му книги и всички други книжа, свързани с дейността му.
(2) Търговецът е длъжен да предоставя на съда, на довереното лице и на  назначения проверител необходимата информация относно състоянието на имуществото и търговската си дейност към датата на искането, както и всички свързани с това документи. Информацията и документите се предоставят в 7-дневен срок от писменото искане.

Прихващане
Чл. 779. (1) След откриване на производството по стабилизация кредиторите могат да правят прихващане на свои вземания срещу търговеца и свои задължения към него само ако условията за прихващане са били налице преди откриване на производството по стабилизация, както и за публични вземания за  данък върху добавената стойност, акциз, данъци или задължителни осигурителни вноски за сметка на работник, служител или друго лице, от чието възнаграждение се удържа публичното задължение.
(2) След откриване на производството по стабилизация търговецът не може да извършва прихващане, когато насрещните задължения са възникнали преди откриване на производството по стабилизация.

Спиране на изпълнителни действия срещу търговеца
Чл. 780. (1) След откриване на производството по стабилизация е недопустимо образуването на изпълнителни производства срещу търговеца и пристъпването към изпълнение по реда на Закона за особените залози срещу имущество на търговеца.
(2) С откриване на производството по стабилизация се спират всички изпълнителни производства срещу търговеца, както и изпълнението по реда на Закона за особените залози срещу имуществото на търговеца. По спрените изпълнителни производства срещу търговеца могат да се налагат обезпечителни мерки.
(3) Извършените до спирането действия запазват силата си. След спирането съдебният или публичният изпълнител не може да извършва нови изпълнителни действия, но може да извършва действия по обезпечаване на вземането. За срока на спиране се начисляват лихви.
(4) Спирането на изпълнителните дела и изпълнението по реда на Закона за особените залози има действие до прекратяване на производството по стабилизация.
(5) При утвърден план за стабилизация спирането по предходните алинеи се заменя с действието на определението за утвърждаване на плана за стабилизация.
(6) Когато производството по стабилизация се прекрати, без да е утвърден план за стабилизация, спрените изпълнителни дела и предприетите действия за удовлетворяване по реда на Закона за особените залози се възобновяват незабавно.

Спиране на давността
Чл. 781. (1) За вземания срещу търговеца давност не тече от откриване на производството по стабилизация до прекратяването му.
(2) Спрените давностни срокове продължават да текат от прекратяване на производството по стабилизцация, освен в случаите, когато производството приключи с утвърден план за стабилизация.

Доверено лице
Чл. 782. (1) Довереното лице е помощен орган на съда в производството по стабилизация и възнаграждението му за производството се определя от съда.
(2) За доверено лице съдът назначава лице с юридическо образование, отговарящо на изискванията на чл. 655, ал. 2, за синдик.
(3) При назначаването му довереното лице с писмена декларация с нотариална заверка на подписа декларира наличието на условията и липсата на пречки да бъде доверено лице в производството по стабилизация, както и участието в търговски дружества като съдружник, акционер, изпълнението на длъжности ликвидатор, синдик, доверено лице и други платени длъжности. При настъпване на промяна в някое от обстоятелствата по предходното изречение довереното лице е длъжно незабавно писмено да уведоми съда.
(4) Довереното лице е длъжно да встъпи в длъжност в 3-дневен срок от вписване на определението за откриване на производството по стабилизация, като заяви пред съда, че е съгласно да изпълнява длъжността доверено лице. Когато довереното лице не встъпи в длъжност, съдът незабавно назначава друго лице.
(5) Съдът освобождава довереното лице:
1. по негово писмено искане, отправено до съда;
2. при поставяне под запрещение;
3. ако назначеното доверено лице престане да отговаря на изискванията на чл. 655, ал. 2;
4. при фактическа невъзможност да осъществява правомощията си;
5. по искане на кредиторите, които притежават повече от половината от размера на вземанията.
(6) Съдът може да освободи довереното лице по всяко време, ако прецени, че довереното лице не изпълнява задълженията си или че с действията си застрашава интересите на търговеца и кредиторите.
(7) Определението на съда за освобождаване на довереното лице не подлежи на обжалване.

Правомощия на довереното лице
Чл. 783. (1) Довереното лице има следните правомощия:
1. да разгледа възраженията и становищата на кредиторите по съставения от търговеца списък на кредиторите и да предложи на съда за утвърждаване списък на кредиторите, които имат право да гласуват плана за стабилизация;
2. да изготви писмен доклад за състоянието на имуществото и за дейността на търговеца;
3. да упражнява надзор върху дейността на търговеца съобразно наложените от съда ограничения по чл. 776, ал. 2-5 и да следи за изпълнението на наложените ограничения;
4. да съобщава незабавно на съда за всички обстоятелства, които са основание за ограничаване дейността на търговеца.
(2) Довереното лице съдейства на търговеца и на кредиторите по уточняване на съдържанието на плана за стабилизация.
(3) Довереното лице представя в съда писмен доклад относно:
1. състоянието на имуществото и работите на търговеца;
2. достоверността на данните, съдържащи се в молбата за стабилизация, и приложенията към нея;
3. причините, довели до опасност от неплатежоспособност за търговеца;
4. изпълнимостта на поеманите с предложението за стабилизация задължения.
(4) Писменият доклад по ал. 3 се представя в съда и на разположение на кредиторите най-късно 14-дни преди насроченото съдебно заседание за разглеждане на плана за стабилизация.
(5) Довереното лице е длъжно да се яви на съдебното заседание, в което ще се разглежда предложеният план за стабилизация, за да потвърди устно писмения си доклад и да отговори на въпросите на съда и на участващите в производството по стабилизация лица.

Проверители
Чл. 784. (1) Съдът може да назначи служебно при откриване на производството или по-късно проверител, който трябва да бъде регистриран одитор. Проверител се назначава винаги, когато в плана е предвидено преобразуване на търговеца или превръщане на вземания в дял от капитала.
(2) Назначеният проверител изготвя доклад до съда и кредиторите за съответствието на посочените в плана за стабилизация предвиждания и начин на удовлетворяване на кредиторите с финансовото и имущественото състояние на търговеца, включително за съответствието на плана с чл. 770, 
ал. 3 и 4.
(3) Съдът определя възнаграждение на проверителя, което се внася от търговеца в 7-дневен срок от уведомяването му.

Вещи лица
Чл. 785. (1) Съдът служебно или по искане на участник в производството по стабилизация може да назначи вещо лице за изясняване на обстоятелства от значение за предложения план за стабилизация, за които са необходими специални знания.
(2) Вещото лице е длъжно да се яви лично в съдебното заседание за приемане на плана за стабилизация и да потвърди заключението си, и да отговори на въпросите на съда и на участниците в производството.
(3) Съдът определя възнаграждение на вещото лице, което се внася от търговеца в 7-дневен срок от уведомяването му.

Глава петдесет и шеста
РАЗГЛЕЖДАНЕ И УТВЪРЖДАВАНЕ НА ПЛАНА ЗА СТАБИЛИЗАЦИЯ

Изготвяне на окончателен списък на кредиторите с право да участват в производството по стабилизация
Чл. 786. (1) Всеки кредитор може да направи писмено възражение пред съда с копие до довереното лице и до търговеца срещу включването или невключването на даден кредитор в списъка по чл. 770, ал. 2, т. 1 в 14-дневен срок от обявяването на списъка в търговския регистър. Търговецът може в 
7-дневен срок от изтичане на срока за възражения да изрази писмено становище пред съда с копие до довереното лице по направените от кредиторите възражения.
(2) В 14-дневен срок от изтичане на сроковете по ал. 1 довереното лице изготвя проект на окончателен списък на кредиторите, които имат право да гласуват плана за стабилизация, с отбелязване на кредитора, размера и основанието на вземането, привилегиите и обезпеченията. Проектът на окончателен списък се изготвя въз основа на приложените от търговеца доказателства към молбата за откриване на производството по стабилизация документи, като довереното лице взема предвид направените възражения и изразените становища по тях, и се предоставя на съда.
(3) Съдът разглежда в закрито заседание проекта на окончателен списък и след преценка на направените възражения и изразените становища одобрява окончателен списък на кредиторите. Съдът се произнася с определение не по-късно от 14 дни преди насроченото съдебно заседание за гласуване на плана за стабилизация. Определението на съда за одобряване на окончателния списък се обявява в търговския регистър най-късно 7 дни преди съдебното заседание, в което ще се разглежда планът.
(4) Когато срещу списъка по чл. 770, ал. 2, т. 1 не са постъпили възражения в срока по ал. 1, довереното лице изготвя проекта на окончателен списък само въз основа на приложените към молбата за откриване на производство по стабилизация доказателства.
(5) Кредиторите, включени в утвърдения от съда окончателен списък на кредиторите, могат да участват в съдебното заседание за разглеждане на плана за стабилизация и да гласуват за приемането му.

Съдебно заседание за разглеждане на плана за стабилизация
Чл. 787. (1) Планът за стабилизация се разглежда в открито съдебно заседание с участието на търговеца, кредиторите по чл. 766, довереното лице, проверителя и вещото лице, в случаите, в които такива лица са назначени.
(2) Участието на търговеца в съдебното заседание е задължително.
(3) Заседанието за разглеждане на плана за стабилизация се провежда при закрити врати.

Обсъждане на предложения план за стабилизация
Чл. 788. (1) В съдебното заседание по разглеждане на плана за стабилизация търговецът може да изясни, уточни и да допълни предложения план за стабилизация. Допълненията към плана не могат да предвиждат по-неблагоприятни условия за удовлетворяване на кредиторите от условията в предложения план за стабилизация.
(2) Търговецът е длъжен да отговори на поставените от съда и от кредиторите въпроси във връзка с предвижданията на плана за стабилизация.
(3) В съдебното заседание се изслушват докладът на довереното лице по чл. 783, ал. 3, докладът на проверителя и заключението на вещото лице, ако такива са били назначени в производството.
(4) След уточняване на окончателното съдържание на плана за стабилизация съдът прави доклад по съдържанието на плана, като посочва направените в съдебното заседание уточнения и допълнения на предложения план за стабилизация, и се пристъпва към гласуване на плана.

Гласуване на предложения план за стабилизация
Чл. 789. (1) Кредиторите гласуват предложения план за стабилизация отделно в следните класове:
1. кредитори с обезпечени вземания и кредитори с право на задържане;
2. кредитори с вземания, произтичащи от трудови правоотношения, възникнали преди датата на определението за откриване на производството по стабилизация;
3. кредитори с публичноправни вземания, възникнали до датата на определението за откриване на производство по стабилизация;
4. кредитори с необезпечени вземания;
5. всички кредитори, които са свързани лица с търговеца, независимо от горните класове.
(2) Кредитор може да бъде представляван в съдебното заседание по приемане на плана за стабилизация от пълномощник с изрично пълномощно.
(3) Планът се приема от всеки клас с мнозинство повече от половината от вземанията в класа, като, за да бъде приет планът от този клас е необходимо за приемане на плана да са гласували миниум три четвърти от броя кредитори в класа.
(4) Планът сe счита за приет, ако за него са гласували кредиторите, които притежават повече от три четвърти от вземанията, като гласовете на кредиторите по ал. 1, т. 5 не се вземат предвид.

Утвърждаване на плана за стабилизация
Чл. 790. (1) Съдът утвърждава или отказва да утвърди с определение приетия план в закрито заседание.
(2) Съдът утвърждава плана, ако:
1. са спазени изискванията на закона;
2. планът е приет с мнозинството по чл. 789, ал. 3 във всеки клас кредитори и с мнозинството по чл. 789, ал. 4;
3. всички кредитори от един и същ клас получават еднакво по степен удовлетворение, при спазване изискванията на чл. 770, ал. 4 и 5;
4. планът не предвижда създаване на по-благоприятни условия за някои от кредиторите, освен ако за това при приемане на плана са дали съгласие повече от три четвърти от всички кредитори и повече от три четвърти от кредиторите от класа на кредитора, за който са създадени по-благоприятни условия;
5. никой кредитор не получава повече от дължимото по вземането му;
6. планът предвижда пълно удовлетворяване на свързаните с търговеца лица след пълно удовлетворяване на останалите кредитори;
7. за него е дадено предварително съгласие на министъра на финансите по чл. 189, ал. 1 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс и по чл. 3, ал. 11 от Закона за Националната агенция за приходите;
8. са спазени приложимите правила за държавните помощи, включително в случаите, когато за това се изисква решение от страна на Европейската комисия.
(3) Определението по ал. 1 подлежи на обжалване в 7-дневен срок от обявяването му в търговския регистър пред Върховния касационен съд по реда глава двадесет и първа от Гражданския процесуален кодекс, като жалба може да подаде търговецът и всеки кредитор, засегнат от преобразуващото действие на плана.
(4) Съдът обявява в търговския регистър, че е постъпила жалба срещу определението по ал. 1, като всяка от останалите страни по делото може да направи писмено възражение срещу подадената жалба в 7-дневен срок от обявлението.
(5) Върховният касационен съд се произнася с определение по жалбата в закрито заседание, което е окончателно.

Глава петдесет и седма
ДЕЙСТВИЕ НА ПЛАНА ЗА СТАБИЛИЗАЦИЯ

Действие на плана
Чл. 791. (1) Утвърденият от съда план за стабилизация е задължителен за търговеца и за кредиторите, чиито вземания са възникнали преди датата на решението за утвърждаване на плана, включително за онези, които не са взели участие в производството или са гласували против плана.
(2) Утвърденият от съда план не поражда действие за кредитор, който не е включен в списъка на кредиторите или не му е била осигурена възможност да гласува при приемането на плана.
(3) Не се засягат от плана правата на кредитори по отношение на учредените за вземанията им обезпечения, включително учредени от трети лица, както и правата на кредиторите против солидарните длъжници.
(4) Когато не е предвидено друго, утвърденият от съда план за стабилизация поражда действие и за неограничено отговорните съдружници.
(5) Вземането на всеки кредитор по ал. 1 се преобразува съобразно с предвиденото в плана.
(6) Търговецът е задължен да извърши незабавно предвидените с плана структурни промени.
(7) С влизане в сила на определението на съда за утвърждаване на плана се прекратяват правомощията на довереното лице, както и висящите производства по несъстоятелност.
(8) С утвърждаване на плана за стабилизация се спират изпълнителните дела и изпълнителните действия по реда на Закона за особените залози. Спрените изпълнителни дела и изпълнителни действия се възобновяват, когато планът не бъде изпълнен.

Срок за сключване на договор
Чл. 792. (1) Срокът за сключване на договор за продажба на цялото предприятие, на обособена част от него или на отделно имуществено право, когато такъв е предвиден в утвърдения план за стабилизация, е едномесечен от влизането в сила на определението на съда за утвърждаване на плана.
(2) Когато в срока по ал. 1 не се сключи договор за продажба съобразно проекта на договор към утвърдения план за оздравяване, се счита, че планът не е изпълнен по отношение на всички засегнати от плана вземания.

Неизпълнение на плана
Чл. 793. (1) Кредитор, който не получи пълно или частично изпълнение в предвидените в плана срокове, може въз основа на утвърдения с влязло в сила определение план за стабилизация да поиска издаване на изпълнителен лист по реда на чл. 405 от Гражданския процесуален кодекс за вземането си.
(2) В случаите по ал. 1 преобразуващото действие на плана по отношение на правата на този кредитор отпада с обратно действие и кредиторът може да събере и останалата част от първоначалното си вземане по предвидения от закона ред.
(3) В случай че за вземането на кредитора е било образувано изпълнително дело или е било предприето изпълнително действие по реда на Закона за особените залози преди откриване на производството по стабилизация, кредиторът може да поиска възобновяване на спряното изпълнение. Съдът, утвърдил плана за стабилизация, се произнася с разпореждане по искането на кредитора за възобновяване. За разпореждането на съда за възобновяване на изпълнението се прилага съответно чл. 407 от Гражданския процесуален кодекс.

Давност при утвърден план за стабилизация
Чл. 794. (1) За преобразуваното с плана за стабилизация вземане започва да тече нова давност по чл. 110 от Закона за задълженията и договорите.
(2) Давността тече от настъпване на предвидената в плана за стабилизация изискуемост на преобразуваното вземане.
(3) За срока на изпълнение на преобразувано с плана вземане не тече давност за останалата част от първоначалното вземане на кредитора.

Унищожаване на плана
Чл. 795. (1) Всеки кредитор, засегнат от плана за стабилизация, може да иска унищожаването му поради заплашване или измама в срока за изпълнение на плана.
(2) Унищожаването има сила само за този кредитор и му дава право да получи вземането си в пълен размер.

Глава петдесет и осма
ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО ПО СТАБИЛИЗАЦИЯ

Прекратяване на производството
Чл. 796. (1) Производството по стабилизация се прекратява:
1. когато търговецът оттегли предложението си за план за стабилизация преди планът да бъде гласуван от кредиторите;
2. когато в четиримесечен срок от откриването му не е утвърден от съда план за стабилизация, независимо дали производството е било спирано;
3. когато след откриване на производството се установи, че са налице пречки по чл. 762, ал. 3 за провеждане на производство по стабилизация за търговеца, или се установи, че предоставените от търговеца данни са неверни;
4. когато търговецът не участва в съдебното заседание по приемането на плана;
5. при нарушение на наложените от съда ограничения по отношение на извършваните от търговеца действия;
6. когато търговецът не осигурява съдействие на довереното лице, на назначения от съда проверител или не предостави на съда в определения срок допълнително поискана информация и доказателства, или не внесе определените от съда разноски за заплащане на възнаграждения на довереното лице, проверителя или на вещото лице;
7. когато предложеният план не е бил приет или утвърден;
8. с утвърждаване на плана за стабилизация.
(2) С определението за утвърждаване на плана съдът прекратява производството по стабилизация и назначава надзорен орган, ако такъв е предложен в плана за стабилизация и/или е избран от събранието на кредиторите. Надзорният орган има правомощията по чл. 700а.
(3) По искане на кредитор, на надзорния орган или на търговеца - с решението за утвърждаване на плана или по-късно, с цел запазване на имуществото и осигуряване изпълнението на плана съдът може:
1. да определи имуществото, с което търговецът да се разпорежда само с предварителното разрешение на надзорния орган, а когато няма такъв - на съда;
2. да замени един или повече членове на надзорния орган с други лица.

Обжалване
Чл. 797. (1) Определенията по чл. 796, ал. 1, т. 2-6 подлежат на обжалване от търговеца в едноседмичен срок от обявяването им в търговския регистър по реда на глава двадесет и първа от Гражданския процесуален кодекс. Определението на въззивния съд не подлежи на обжалване.
(2) Определението по чл. 796, ал. 1, т. 7 подлежи на обжалване от търговеца и от всеки кредитор по реда на чл. 790, ал. 3-5.
(3) Жалбите се обявяват в търговския регистър, с което търговецът и кредиторите се считат за редовно уведомени от обявяването им.“

Преходни и заключителни разпоредби
§ 18. В Закона за търговския регистър (обн., ДВ, бр. 34 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 80 и 105 от 2006 г., бр. 53, 59 и 104 от 2007 г., бр. 50 и 94 от 
2008 г., бр. 44 от 2009 г., бр. 101 от 2010 г., бр. 34 и 105 от 2011 г., бр. 25, 38 и 99 от 2012 г., бр. 40 от 2014 г., бр. 22, 54 и 95 от 2015 г. и бр. 13 от 2016 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 21:
а) създава се нова т. 8:
„8. документите, които по силата на закон се съставят с нотариално удостоверен подпис или с нотариално удостоверен подпис и съдържание, са въведени в базата данни на Информационната система по чл. 28б от Закона за нотариусите и нотариалната дейност, и дали представените документи съответстват на въведените данни за тях в Информационната система;”
б) досегашната т. 8 става т. 9.
2. В чл. 28:
а) в заглавието думите „при грешки и непълноти“ се заличават;
б) досегашният текст става ал. 1;
в) създава се ал. 2:
„(2) Агенцията отговаря за вредите, причинени на физически и юридически лица от незаконосъобразни актове, действия или бездействия на длъжностни лица по регистрацията, по реда на Закона за отговорността на държавата и общините за вреди.”
§ 19. В Данъчно-осигурителния процесуален кодекс (обн., ДВ, 
бр. 105 от 2005 г.; изм. и доп., бр. 30, 33, 34, 59, 63, 73, 80, 82, 86, 95 и 105 от 
2006 г., бр. 46, 52, 53, 57, 59, 108 и 109 от 2007 г., бр. 36, 69 и 98 от 2008 г., бр. 12, 32, 41 и 93 от 2009 г., бр. 15, 94, 98, 100 и 101 от 2010 г., бр. 14, 31, 77 и 99 от 
2011 г., бр. 26, 38, 40, 82, 94 и 99 от 2012 г., бр. 52, 98, 106 и 109 от 2013 г., бр. 1 от 2014 г.; Решение № 2 на Конституционния съд от 2014 г. - бр. 14 от 2014 г.; изм. и доп., бр. 18, 40, 53 и 105 от 2014 г., бр. 12, 14, 60, 61 и 94 от 2015 г. и бр. 13 и 42 от 2016 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се чл. 77а:
„Уведомяване при откриване на производство по стабилизация на търговец
Чл. 77а. (1) В случаите на откриване на производство по стабилизация на търговец, преди внасянето на молбата в съда се уведомява Националната агенция за приходите.
(2) Прилагането на доказателство за уведомяването по ал. 1 към внесената в съда молба е условие за разглеждането й.“
2. В чл. 189:
а) заглавието се изменя така: 
„Разсрочване и отсрочване в производство по стабилизация и несъстоятелност“;
б) алинеи 1 и 2 се изменят така:
„(1) Оздравителен план, споразумение в производството по стабилизация на търговец или извънсъдебно споразумение в производството по  несъстоятелност не може да предвижда намаляване, отсрочване и/или разсрочване на публични задължения без предварителното съгласие на министъра на финансите, който взема предвид становището на съответните органи по чл. 184, ал. 1 за разсрочване на задължения за задължителни осигурителни вноски. Не се допуска преобразуване на публични задължения в акции и дялове от капитала на дружеството длъжник.
(2) Министърът на финансите не дава съгласие по ал. 1, ако по отношение на намаляването, разсрочването или отсрочването на публичните задължения оздравителният план, планът в производството по стабилизация или извънсъдебното споразумение съдържат по-неблагоприятни условия, отколкото за задълженията към другите кредитори.“
§ 20. В Закона за Националната агенция за приходите (обн., ДВ, 
бр. 112 от 2002 г.; изм. и доп., бр. 114 от 2003 г., бр. 105 от 2005 г., бр. 105 от 
2006 г., бр. 109 от 2007 г., бр. 12, 32, 42 и 95 от 2009 г., бр. 15, 51, 54, 97, 98 и 99 от 2010 г., бр. 38 и 94 от 2012 г., бр. 109 от 2013 г. и бр. 60, 94 и 95 от 2015 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 3:
а) в ал. 1  т. 10 се изменя така:
„10. представлява държавата в производството по стабилизация на търговец и в производството по несъстоятелност в случаите, когато държавата е кредитор с публични или определени със закон частни държавни вземания;“
б) алинея 11 се изменя така:
„(11) Оздравителният план, планът в производството по стабилизация на търговец или извънсъдебното споразумение в производството по несъстоятелност не може да предвижда намаляване, отсрочване или разсрочване на вземанията по ал. 7 без предварителното съгласие на министъра на финансите.“
2. В чл. 10, ал. 1:
а) създава се нова т. 16:
„16. представлява държавата в производството по стабилизация на търговец в случаите, когато държавата е кредитор с публични или определени със закон частни държавни вземания;“
б) досегашните т. 16-17 стават съответно т. 17-18.
§ 21. В Закона за нотариусите и нотариалната дейност (обн., ДВ, бр. 104 от 1996 г.; изм. и доп., бр. 117, 118 и 123 от 1997 г., бр. 24 от 1998 г., бр. 69 от 1999 г., бр. 18 от 2003 г., бр. 29 и 36 от 2004 г., бр. 19 и 43 от 2005 г., бр. 30, 39 и 41 от 2006 г., бр. 59 и 64 от 2007 г., бр. 50 и 69 от 2008 г., бр. 42, 47 и 82 от 2009 г., бр. 87 от 2010 г., бр. 32, 41 и 82 от 2011 г., бр. 38 и 95 от 2012 г., бр. 66 от 2013 г., бр. 98 от 2014 г. и бр. 50 от 2015 г.), в чл. 90 се правят следните изменения и допълнения:
1. Досегашният текст става ал. 1.
2. Създава се ал. 2:
„(2) За нотариалното удостоверяване на съдържанието на документ, което по силата на Търговския закон и Закона за особените залози се извършва едновременно с удостоверяване на подписите на същия, се дължи обикновена нотариална такса.“
§ 22. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“ с изключение на § 17, който влиза в сила в 6-месечен срок от обнародването на закона.

Законът е приет от 43-ото Народно събрание на ……………..…... 2016 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

						(Цецка Цачева)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон

За търговския оборот от основно значение са както постигането на бързина и опростеност на търговския обмен, така и осигуряването на правна сигурност на информацията за фактите и обстоятелствата относно управлението и статута на търговците. Балансът между тези два основни принципа  подпомага създаването на благоприятна среда за започване и развиване на търговска дейност в България.
В Министерството на правосъдието са постъпили множество сигнали за т. нар. кражби на фирми, които водят или до промяна на собствениците на дружества, най-често ЕООД, или до смяна на управител на дружество, който след това извършва разпоредителни сделки с имуществата на дружеството – разпорежда се с недвижими имоти, банкови сметки и други имуществени права преди действителните собственици да узнаят за това. С предлаганото изменение се въвежда по-строга форма за валидност – едновременно удостоверяване на подписи и съдържание, подобно на пълномощните за разпореждане с недвижими имоти, при която форма на нотариално удостоверяване задължително остава екземпляр от документа при нотариуса. Това, от своя страна, би действало като превенция срещу съставяне на неистински документи, които стоят в основата на подобни измамни схеми, а от друга страна, тази форма ще улесни доказването при евентуален спор или ще улесни наказателното преследване, защото оригинал на оспорения документ ще се съхранява при нотариус.
Зачестилите неправомерни действия, свързани с представяне на неистински документи в производствата, развиващи се пред търговския регистър, налагат промени в Търговския закон. 
Краткият анализ на конкретно обсъдените случаи установи, че пред търговския регистър са представяни:
•	неистински (неверни и/или неавтентични) договори за прехвърляне на дружествен дял, сключвани на основание чл. 129 от Търговския закон (ТЗ);
•	неистински съгласия и образци от подписите на законни представители на търговски дружества;
•	неистински протоколи от заседания на общите събрания на търговски дружества;
•	неистински пълномощни за представителство при сключване на договори или на общи събрания на дружества.
Предложеният законопроект има за цел с минимални промени в законодателната правна рамка да се предотвратят случаите на злоупотреби чрез въвеждането на две последователни нотариални удостоверявания - на подписа и на съдържанието на документи, с които се прехвърля предприятието като съвкупност от права, задължения и фактически отношения, на документи, с които се прехвърлят дружествени дялове и се вземат решения от общите събрания на съдружниците в ООД - решенията за приемане и изключване на  съдружници, даване съгласие за прехвърляне на дружествен дял на нов член, избор на управител, решения за придобиване и отчуждаване на недвижими имоти и вещни права върху тях. 
С предложените текстове за изменение и допълнение на Търговския закон се  цели укрепване на вътрешния пазар, защита на интересите на обществеността от престъпна дейност, запазване на икономическия просперитет чрез осигуряване на ефикасна стопанска среда, подкрепа на финансовата стабилност чрез защитата на надеждността на стопанския оборот и сигурност за бизнеса.
Разкриването на съответните неправомерни действия дава основание за водене на съдебни дела по реда на чл. 29 от Закона за търговския регистър (ЗТР), по реда на чл. 74 от ТЗ или по реда на чл. 124 от Гражданския процесуален кодекс (ГПК) от страна на засегнатия съдружник, но във всички случаи, ако се стигне до заличаване на съответното вписване в търговския регистър, това става след продължаващ години съдебен процес и последиците от него действат винаги занапред. През това време вече са реализирани вредоносните резултати, които са били целени с осъществената манипулация, и те почти винаги са невъзвратими.
В законопроекта за изменение и допълнение на Търговския закон се предлагат за изменение и допълнение взаимосвързани текстове от Закона за търговския регистър и от Закона за нотариусите и нотариалната дейност.
В чл. 21 от ЗТР се вменява задължението на длъжностните лица по регистрация в Агенцията по вписванията да правят проверка за наличие на документи с нотариално удостоверени подпис и съдържание в базата данни на Информационната система, предвидена в чл. 28б от Закона за нотариусите и нотариалната дейност. Параграф 18 от предложения законопроект има за цел да регламентира отговорността на длъжностните лица по регистрацията, извършващи вписвания, заличавания и обявявания в търговския регистър, воден от Агенцията по вписванията. В действащия към момента Закон за търговския регистър липсва изрична разпоредба, регламентираща отговорността за вреди, причинени на физически и юридически лица от незаконосъобразни актове, действия или бездействия на длъжностните лица по регистрацията, както и реда за реализирането й. Тази отговорност следва да се уреди аналогично на отговорността, уредена за други административни структури, като чл. 17, ал. 6 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс, 
чл. 19 от Закона за националната агенция за приходите и чл. 68 от Закона за физическото възпитание и спорта.
С влизането в сила на Закона за търговския регистър се извърши реформа в сферата на търговската регистрация, като регистърното производство премина от окръжните съдилища към администрацията в системата на изпълнителната власт - Агенцията по вписванията към министъра на правосъдието. Беше създаден Единен централизиран електронен търговски регистър, съдържащ обстоятелствата, вписани по силата на закон, и актовете, обявени по силата на закон, за търговците и клоновете на чуждестранни търговци, като дейността по водене и съхраняване на търговския регистър се възложи на специализиран административен орган. В Закона за търговския регистър е уредено самостоятелно регистърно производство, което по своя характер е административно, едностранно и безспорно, в рамките на което, по искане на заинтересованото лице, се извършва вписване, заличаване или обявяване - при наличието на съответните законови предпоставки. Дейността на длъжностните лица по регистрацията във връзка с вписванията, обявяванията и заличаванията в търговския регистър е административна дейност по смисъла на § 1 от Допълнителните разпоредби на Закона за администрацията. Когато административен орган осъществява административна дейност, възложена му със закон, и причини вреди, отговорността му следва да се реализира по реда на чл. 1 от Закона за отговорността на държавата и общините за вреди, в какъвто смисъл е и текстът на § 18, ал. 2 от Преходните и заключителните разпоредби на законопроекта.
По изрично настояване на бизнеса беше предложен и нов текст в чл. 90, ал. 2 от Закона за нотариусите и нотариалната дейност, с който не се допуска изчисляване на пропорционална такса при заверката на подпис и на съдържание в описаните случаи.
Като отговор на препоръките на Европейската комисия от 12 март 2014 г. за нов подход към фалита и несъстоятелността на предприятията, които засягат периода преди откриване на производство по несъстоятелност, със законопроекта се предлага  и възможност за предприемане на повече и по-ефективни мерки за предотвратяване обявяването в несъстоятелност чрез оздравяване на предприятието, включително когато е налице реална опасност от неплатежоспособност. Целта е чрез създаване на ефективна процедура с възможност за споразумение, постигнато преди откриване на производството по несъстоятелност, да се договори преструктуриране на задълженията, да се създадат условия за оздравяване и стабилизация на предприятието и за продължаване на дейността му. Законопроектът в тази част е изготвен и в контекста на Препоръката на Съвета от 14 юли 2015 г. относно НПР за 2015 г., съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма за България за 2015 г. за подобряване на инвестиционния климат чрез всеобхватна реформа на правната уредба на несъстоятелността и по-специално - възприемане на препоръките на Европейската комисия за преодоляване на макроикономическите дисбаланси въз основа на най-добрите европейски практики. Законопроектът е съобразен и с препоръките на Световната банка във връзка с уредбата на несъстоятелността и правата на кредиторите.
Предлага се да бъде създадена част пета в Търговския закон с наименование  „Производство по стабилизация на търговец”. Доколкото производството по стабилизация цели да се избегне неплатежоспособността на търговеца и предшества производството по несъстоятелност, е предложено уредбата да бъде изнесена в нова част пета, тъй като в нея ще се използват понятията на част четвърта – неплатежоспособност, свръхзадълженост, независимо че като последователност производството по стабилизация ще предхожда процедурата по несъстоятелност.
В законопроекта изчерпателно са определени основанията за откриване на производство по стабилизация, както и търговците, които ще имат право да използват процедурата. Съгласно разпоредбата на чл. 762, 
ал. 3, т. 4 е изключена възможността производството по стабилизация да се открие за търговец, който е създал преимуществено задължения към свързани лица, които да определят цялата политика на производството по стабилизация и съответно съдържанието на плана за стабилизация, като по този начин действителните кредитори на търговеца ще бъдат принудени да се съобразят с решението на мнозинството.
С проекта се уреждат и хипотезите, при които производството е неприложимо, като за момента се предлага това да е за търговец – публично предприятие, което упражнява държавен монопол или е създадено със специален закон, банка и застраховател, предвид специфичната им уредба.

Доколкото се предлага изцяло ново производство пред компетентен съд, в законопроекта изчерпателно се уреждат правата и задълженията на всички заинтересовани страни и участници в производството, като за неуредените въпроси се препраща към Гражданския процесуален кодекс.
Производството по стабилизация се открива по подадена до съда писмена молба от търговеца. По отношение на вписването и обявяването на актове в производството по стабилизация и особено с оглед на съдържанието на молбата за стабилизация, която съдържа информация за дейността на търговеца, задължения и имуществено състояние, водени от него и срещу него дела и др., в законопроекта е възприет и предложен подход, при който молбата не подлежи на обявяване, а на обявяване подлежи единствено съобщението, че такава молба е постъпила в съда. Съдът разглежда молбата и ако се констатира, че са налице основанията за откриване на производство по стабилизация, се произнася с определение, което подлежи на обявяване в търговския регистър заедно със списък на кредиторите, приложен към молбата за откриване на производството по чл. 770, ал. 2, т. 1 .
В чл. 773 са уредени и хипотезите, при които съдът отхвърля молбата за откриване на производство по стабилизация.
Със законопроекта се уреждат детайлно всички стъпки по изготвяне и утвърждаване на плана за стабилизация, неговото действие спрямо заинтересованите страни, последствията при неизпълнение и възможностите за унищожаване.
Предвидени са и хипотезите, при които производството следва да се прекрати като възприетият подход е, че прекратяването се налага при конкретни изчерпателно изброени хипотези с предвидена възможност за обжалване по реда на Гражданския процесуален кодекс.
Доколкото производството по стабилизация ще има пряко отражение върху евентуална съдебна процедура по несъстоятелност, в проекта са уредени и последиците от откриване на производството, включително при последвала съдебна процедура по несъстоятелност. Те засягат различни аспекти от дейността на търговеца, като изрично е уредено и спиране на изпълнителните действия спрямо търговеца в процедура по стабилизация.
Основна критика в доклада на Световната банка относно производството по несъстоятелност у нас е, че доказването на състоянието на неплатежоспособност от кредиторите е затруднено поради липсата на ефективни презумпции за неплатежоспособност, и като резултат - фазата по разглеждане на молбата по чл. 625 от ТЗ продължава изключително дълго, понякога повече от една година – нещо, което е недопустимо с оглед на добрите световни практики и европейските стандарти за разглеждане на молбите за несъстоятелност. Доказването на неплатежоспособността на длъжника въз основа на финансовите му отчети прави трудно, а понякога и невъзможно да се установи неплатежоспособността като „невъзможност” за плащане поради факта, че длъжникът манипулира представяните счетоводни данни, като с години не е обявявал в търговския регистър финансовите си отчети. Препоръката е да се въведат презумпции, които да улеснят доказването на състоянието на неплатежоспособност, и ако длъжникът твърди, че е платежоспособен и може да изпълни – да ги обори. Във връзка с тези препоръки са предложени изменения и допълнения в чл. 608, ал. 2 и 3 и създаване на ал. 4 в същия член.
При съществуващата на практика неограничена законова възможност за  освобождаване на синдика на основание чл. 657, ал. 2, която не прави разграничение по отношение на тежестта на неговите нарушения и последиците от тях, синдикът следва поне да има правото на защита не само пред въззивната, но и пред касационната инстанция. В тази връзка е направено предложение за допълнение на чл. 657.
Първото събрание на кредиторите избира постоянен синдик. То се провежда с участието на кредиторите, включени от синдика в списъка на кредиторите по данни от търговските книги на длъжника. Когато търговец не е водил редовно търговските си книги, не е обявявал годишните си финансови отчети или не изпълнява задължението си да предоставя информация по 
чл. 640 от ТЗ, сам се поставя в невъзможност да се направи преценка относно кръга на кредиторите, които да участват в първото събрание на кредиторите. В някои съдилища е формирана съдебна практика, когато длъжникът не предоставя търговските си книги, да се провеждат „множество” първи събрания на кредиторите поради непредставяне от длъжника на информация на синдика, въз основа на която да се изготви списъкът на кредиторите по чл. 668, т. 1 от ТЗ. Предлаганите изменения на чл. 669 от ТЗ ще преодолеят част от тези проблеми и ще дадат възможност за по-бързо развитие на производството по несъстоятелност.
В голяма част от случаите на производства по несъстоятелност длъжникът чрез свързани с него кредитори, които е включил в търговските си книги, успява да предопредели избора на постоянен синдик, който от своя страна има изключително големи правомощия в производството по несъстоятелност – да приема вземанията, да предявява искове за попълване масата на несъстоятелността и др. По този начин производството по несъстоятелност от средство за справедливо удовлетворяване на кредиторите се превръща в средство за освобождаване на длъжника от задължения и придобиване на имуществото му от свързани с него кредитори. За да се елиминира тази възможност, е необходимо свързаните с длъжника кредитори да не могат да гласуват при вземане на решение от първото събрание на кредиторите (чл. 670, ал. 2).
Разпоредбата на чл. 694 от ТЗ е изменяна неколкократно след приемането на част четвърта на ТЗ, което е довело до нейната несистематичност. Същевременно преобладаващата съдебна практика приема, че макар решенията по тези искове да действат не само между страните по делото, но и спрямо всички кредитори в производството по несъстоятелност, в тях не може да участва нито синдикът, нито друг кредитор, включително като трето лице - помагач. Това доведе до провеждане на симулативни процеси между длъжника и свързан (формално или неформално) с него кредитор, в резултат на което мними кредитори се оказаха с мнозинство от вземанията в производството по несъстоятелност, като по този начин определяха и начина, по който производството по несъстоятелност да се развива.
Предвиждането на възможност в тези процеси задължително да участва и синдикът, а в някои случаи – да могат да участват и други кредитори, ще минимизира риска от симулативни процеси и опитите чрез тях да бъде овладяно производството по несъстоятелност от мними кредитори, свързани с длъжника. С изменението се предвижда и намаляване на държавната такса в тези производства чрез намаляване на сумата, върху която се определя таксата – цената на иска се определя върху една четвърт от вземането - предмет на иска, което ще има стимулиращ ефект за кредиторите.
Тези изменения са съобразени с препоръките на Световната банка, дадени в последния доклад от ноември 2015 г. относно производството по несъстоятелност и засилване на защитата на кредиторите у нас.
Често в производствата по несъстоятелност длъжникът, заобикаляйки забраната пряко да придобива имущество, успява чрез свързани с него лица да придобие обратно имуществото си на значително 
по-ниски цени. Предлаганото изменение на чл. 717г разширява забраната за придобиване на имущество в производството по несъстоятелност, като към длъжника, неговия представител, синдика и лицата по чл. 185 от ЗЗД са добавени и техни поставени и свързани с тях лица.
С изменението на чл. 717д се цели да бъде синхронизирана уредбата на осребряването в производството по несъстоятелност с уредбата на публичните продажби по реда на Гражданския процесуален кодекс. Няма нито правна, нито житейска логика кредитор, обявен за купувач, независимо дали е кредитор с прието вземане, или кредитор с права по чл. 717н, да внася пълната продажна цена, при положение че има насрещно вземане, което би подлежало на удовлетворяване от внесената от него сума. За да могат да бъдат гарантирани правата на останалите кредитори, внасянето на продажната цена следва да става, след като влезе в сила сметката за разпределение.  С предлаганото изменение се цели още и повишаването на интереса към продаваните в производството по несъстоятелност активи, включително като се даде възможност в производството по несъстоятелност да участват самите кредитори, които конкурирайки се могат да постигнат по-висока продажна цена, а оттам - и възможност за удовлетворяване на повече кредитори.
Противоречиво се разрешава от съдилищата въпросът дали при продажба на имущество, ипотекирано от длъжника за чужд дълг, се изготвя сметка за разпределение, или не, особено когато сумата не е достатъчна за покриване дори на задължението на обезпечения кредитор. При сегашната редакция на чл. 717н, ако не се изготвя сметка за разпределение, кредиторите в производството по несъстоятелност се оказват лишени от възможност по какъвто и да било начин да оспорят сумите, предвидени за изплащане на обезпечения кредитор. Когато пък се изготви сметка за разпределение, обезпеченият кредитор с права по чл. 717н няма възможност да защити правата си, като възрази срещу сметката, защото не е кредитор в производството по несъстоятелност и няма нито право на възражение, нито право на жалба. С предлаганото изменение на чл. 717н се предвижда да се изготвя отделна сметка за разпределение, когато се разпределя сума от продажба на имущество, служещо за обезпечение на чужд дълг, като в този случай обезпеченият кредитор, макар да не е кредитор в производството по несъстоятелност, има правото както да възрази, така и да обжалва сметката за разпределение, касаеща сумите от продажба на имота.
Наред с това често ипотекарният или заложен кредитор не може да се снабди с изпълнителен лист срещу главния длъжник, защото не само за ипотекарния длъжник, но и за главния длъжник е открито производство по несъстоятелност. В този случай, макар кредиторът да е предявил вземането си срещу главния длъжник и то да е прието, не може да се снабди с изпълнителен лист, което го поставя в невъзможност да получи припадащата му се сума по чл. 717н в производството по несъстоятелност на ипотекарния длъжник. Предлаганата промяна  цели да преодолее и тази непълнота в уредбата.
Кредиторът, за когото е предвидено плащане по сметката за разпределение, няма интерес от заявяване на възражение по чл. 728 от ТЗ.  По възражение на друг кредитор или служебно от съда този кредитор може да бъде „изключен“ от плащане. Буквалният прочит на чл. 729, ал. 3 обуславя извода, че в този случай същият не е активно легитимиран да обжалва определението на съда. С оглед на това е предложено изменение на ал. 3 на чл. 729.
При сегашните редакции на чл. 735, ал. 2 и чл. 739, ал. 2 кредиторите се оказват в невъзможност да се удовлетворят от учредените им обезпечения от трети лица, ако производството по несъстоятелност на главния длъжник бъде прекратено и той бъде заличен от търговския регистър. С погасяване на задължението, което е обезпечено, се погасяват и обезпечителните права поради акцесорния им характер. Досегашната уредба е критикувана остро в доклада на Световната банка, защото създава несигурност в правата на обезпечените кредитори и прави невъзможно да се удовлетворят от учредените им обезпечения – обикновено главният длъжник и обезпечителят са свързани лица и могат да проведат бързо производство по несъстоятелност на главния длъжник, с чието прекратяване да се окажат погасени и правата по отношение на обезпеченията. Предлаганите промени разрешават този проблем и дават възможност на неудовлетворените в производството по несъстоятелност кредитори, в чиято полза са учредени обезпечения от трети лица, да се удовлетворят от стойността на учредените от третите лица обезпечения.
Идеята на разпоредбата на чл. 776, ал. 1 е длъжникът да не изпълнява задължения, възникнали преди датата на производството по стабилизация и неплатени на падежа. Целта е да се установи точно кои са кредиторите и какъв е размерът на вземанията на всеки един кредитор от търговеца, за да могат всички кредитори да бъдат поставени в еднакво положение с плана за стабилизация. Когато длъжникът не плаща на едни кредитори, но плаща на други кредитори вземанията им, възникнали преди датата на молбата за стабилизация и станали изискуеми преди началото на производството, би се стигнало до несправедливо удовлетворяване на кредиторите в производството по стабилизация, защото търговецът би могъл да толерира едни кредитори за сметка на други. Няма логика към обезпечените кредитори длъжникът да не изпълнява задълженията, а да изпълнява задълженията към необезпечените кредитори. От разпоредбата става ясно, че касае само стари задължения, а текущите задължения, каквито ще бъдат всички публични вземания, ще бъдат текущи и ще се плащат на падежа със съгласието на довереното лице, ако съдът е постановил такова ограничение в дейността на търговеца (чл. 776, ал. 5).
Следва да се има предвид и че текстът на чл. 779, ал. 1 касае всички кредитори и възможността на всеки кредитор да направи изявление за прихващане. Когато държавата има вземания от търговеца, няма пречка да извърши прихващане с тях, ако това е допустимо по специалните закони и са налице условията за прихващане, защото ал. 1 е обща и важи за всички кредитори. Забрана за прихващане от търговеца е въведена с ал. 2 и тя забранява  прихващането от длъжника.
Идеята на правилото по чл. 793, ал. 2 е да не се прилага за свързаните лица, защото е възможно длъжникът да не плаща единствено на свързани с него лица, като по този начин свързаните лица ще получат вземанията си в пълен размер, вместо в размера, предвиден по плана. Така ще се окаже, че всички задължения към несвързани кредитори, които са били редуцирани, но изпълнени от длъжника, ще доведат до това, че само свързаните кредитори ще могат да си получат цялото вземане като последица от неизпълнение на задължението на търговеца именно към тях.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Бойко Борисов)

Р е п у б л и к а   б ъ л г а р и я
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

№……….………………….		
……………………. 2016 г.	ДО

ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-жа ЦЕЦКА ЦАЧЕВА

УВАЖАЕМА ГОСПОЖО ЦАЧЕВА,

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение ................... на Министерския съвет от 2016 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон.

Приложение: съгласно текста.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Бойко Борисов)