Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е    546

от       5   юли       2016 година

ЗА одобряване на законопроект

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България

М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Министърът на финансите да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Бойко Борисов

ЗА ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ Веселин Даков
Вярно,
ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
“ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”: 
/Веселин Даков/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З  А  К  О  Н

за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби 
с финансови инструменти

Глава първа
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Чл. 1. (1) С този закон се уреждат мерките за изпълнение на Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ, L 173/1 от 12 юни 2014 г.) (Регламент № 596/2014) и актовете по прилагането му.
(2) Пазарни злоупотреби са злоупотребата с вътрешна информация, незаконното разкриване на вътрешна информация и манипулирането на пазара на финансови инструменти.
Чл. 2. Целта на този закон е предотвратяване и разкриване на пазарни злоупотреби с финансови инструменти.
Чл. 3. По отношение на пазарните злоупотреби с финансови инструменти освен този закон се прилага и Регламент № 596/2014, и актовете по прилагането му.
Чл. 4. (1) Комисията за финансов надзор, наричана по-нататък „комисията”, и заместник-председателят на комисията, ръководещ управление „Надзор на инвестиционната дейност”, наричан по-нататък „заместник-председателят”, осъществяват надзор по спазването на този закон, на Регламент № 596/2014 и на актовете по прилагането му и са компетентни органи по смисъла на чл. 22 от Регламент № 596/2014.
(2) Комисията упражнява правомощията на компетентен орган по чл. 13, 24, 26, 29, 30, параграф 2, букви „г“, „д“ и „е“ и чл. 33 от 
Регламент № 596/2014 по предложение на заместник-председателя. 
(3) Заместник-председателят упражнява всички правомощия на компетентен орган по Регламент № 596/2014, с изключение на тези, които са предоставени в изричната компетентност на комисията.
(4) Всички уведомления и предоставяне на информация до компетентния орган, предвидени в Регламент № 596/2014, се извършват до заместник-председателя.
Чл. 5. Сключването на сделки в противоречие със забраните по чл. 14 и 15 от Регламент № 596/2014 не води до тяхната недействителност.

Глава втора
СЪОБЩАВАНЕ ЗА НАРУШЕНИЯ НА ТОЗИ ЗАКОН И НА РЕГЛАМЕНТ № 596/2014 И АКТОВЕТЕ ПО ПРИЛАГАНЕТО МУ
Раздел I
ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ НА ЛИЦАТА, КОИТО СЪОБЩАВАТ ЗА НАРУШЕНИЯ
Чл. 6. Председателят на комисията определя със заповед длъжностни лица от управление „Надзор на инвестиционната дейност”, които отговарят за:
1. предоставянето на всяко заинтересовано лице на информация относно процедурите за съобщаване за нарушения на този закон, на Регламент № 596/2014 и актовете по прилагането му и предприемането на мерки по тях;
2. приемането на съобщения за нарушения и предприемането на последващи мерки;
3. поддържането на контакт с лицето, подало съобщение, когато то е разкрило самоличността си.
Чл. 7. (1) Комисията публикува на интернет страницата си в самостоятелен и лесно разпознаваем и достъпен раздел информация за реда за приемане на съобщения за нарушения.
(2) Информацията по ал. 1 включва:
1. комуникационни канали за приемане на съобщенията за нарушения и за осъществяване на връзка с длъжностните лица по чл. 6, включително данни за:
а) телефонните номера за контакт, като се посочва изрично дали разговорите се записват;
б) електронни и пощенски адреси, които са сигурни и гарантират поверителност за контакт с длъжностните лица по чл. 6;
2. процедурите по чл. 15 и режимът на поверителност, приложим за съобщения за нарушения в съответствие с процедурите по чл. 10;
3. процедурите за защита на лицата, подали съобщения за нарушения, които работят по трудово правоотношение;
4. разяснение за защитата на лицата по смисъла на чл. 9, ал. 1.
Чл. 8. Всяко лице има право да подава съобщение за нарушение на този закон, на Регламент № 596/2014 и на актовете по прилагането му както при наличие на извършено нарушение, така и при наличие на основателни съмнения за извършено или предстоящо извършване на нарушение.
Чл. 9. (1) Лице, подало съобщение или друга информация за нарушение на този закон, на Регламент № 596/2014 и на актовете по прилагането му, в нарушение на ограниченията за разкриване на информация, произтичащи от законови, подзаконови или административни разпоредби или от договор, не носи отговорност от какъвто и да е характер във връзка с информацията, предоставена по реда на тази глава.
(2) Лицата, които осъществяват дейност в областта на финансовите услуги, трябва да уредят с правила, приети от управителните им органи, подходящи процедури за докладване на нарушения на този закон, на Регламент № 596/2014 и на актовете по прилагането му от техните служители.

Раздел II
ПРИЕМАНЕ НА СЪОБЩЕНИЯ
Чл. 10. (1) Приемането на съобщения за нарушения и предприемането на последващи мерки по тях се извършва чрез специални комуникационни канали, които отговарят на следните изисквания:
1. отделени са от общите канали за комуникация на комисията, включително тези, които комисията обичайно ползва за вътрешна комуникация и за комуникация с трети лица;
2. проектирани са, създадени са и се управляват по начин, който гарантира пълнотата, целостта и поверителността на информацията и възпрепятства достъпа на неоправомощени длъжностни лица и служители от администрацията на комисията до тази информация;
3. дават възможност за съхранение на записана на траен носител информация с оглед провеждане на по-нататъшни разследвания;
4. осигуряват възможности за: 
а) писмено съобщение за нарушение в електронен формат или на хартиен носител;
б) устно съобщение за нарушение чрез телефонни линии, независимо дали те се записват или не;
в) провеждане на срещи с длъжностните лица по чл. 6.
(2) Заместник-председателят осигурява предоставянето на информацията по чл. 7, ал. 2 на лицето, преди да е прието съобщението, което то възнамерява да подаде, или най-късно в момента на приемането му. Когато съобщението за нарушение е подадено по електронна поща или по пощата, се приема, че задължението по изречение първо е изпълнено с публикуването на информацията съгласно чл. 7 на интернет страницата на комисията.
Чл. 11. (1) Всяко постъпило съобщение за нарушение се вписва в регистър, който се води от длъжностните лица по чл. 6.
(2) Заместник-председателят изпраща незабавно потвърждение, че е получил писмено съобщение за нарушение, до пощенския или електронния адрес, посочен от лицето, подало съобщението, освен ако лицето изрично е поискало друго или ако заместник-председателят има основания да счита, че това потвърждение би могло да доведе до опасност от разкриване на самоличността на лицето, подало съобщение.
Чл. 12. (1) Когато за съобщаване на нарушение се използва телефонна линия, разговорите по която се записват, устно подаденото съобщение се документира по един от следните начини:
1. аудио запис на разговора на траен и позволяващ извличане носител; 
2. пълен и точен протокол на разговора, изготвен от длъжностно лице по чл. 6. 
(2) В случаите по ал. 1, т. 2, когато лицето, подало съобщение, е разкрило самоличността си, длъжностното лице по чл. 6 осигурява възможност на лицето да провери, да коригира и да се съгласи с протокола от разговора, като го подпише.
Чл. 13. Когато за съобщаване на нарушение се използва телефонна линия, разговорите, по която не се записват, устно подаденото съобщение се документира под формата на точен протокол на разговора, изготвен от съответното длъжностно лице по чл. 6. В случаите, когато лице, подало съобщение, е разкрило самоличността си, длъжностното лице по чл. 6 осигурява възможност на лицето да провери, да коригира и да се съгласи с протокола от разговора, като го подпише.
Чл. 14. (1) Когато лице поиска среща лично с длъжностно лице по чл. 6, за да съобщи за нарушение, се съставя пълен и точен протокол на срещата, който се съхранява на траен и позволяващ извличане носител. Проведената среща може да се документира и чрез аудио запис на разговора на траен и позволяващ извличане носител.
(2) В случаите по ал. 1, когато лицето, подало съобщение, е разкрило самоличността си, длъжностното лице по чл. 6 осигурява възможност на лицето да провери, да коригира и да се съгласи с протокола от срещата, като го подпише.
Чл. 15. С правилника на комисията по чл. 13, ал. 1, т. 1 от Закона за Комисията за финансов надзор се определят процедури за работа със съобщения за нарушения, които включват:
1. възможността за анонимно подаване на съобщения за нарушения;
2. реда за разглеждане на съобщенията за нарушения;
3. вида, съдържанието и сроковете за осъществяване на обратна връзка за резултатите от съобщението за нарушение, които лице, подало съобщение,  може да очаква след съобщаването;
4. режима на поверителност, приложим за съобщения за нарушения, включително подробно описание на обстоятелствата, при които поверителните данни на лице, подало съобщение,  могат да бъдат разкрити в съответствие с членове 27, 28 и 29 от Регламент  № 596/2014.

Раздел III
ДОПЪЛНИТЕЛНИ МЕРКИ ЗА ЗАЩИТА
Чл. 16. (1) Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че всяко съобщение за нарушение, прието чрез средства, различни от каналите за комуникация по чл. 10, се препраща без изменение на длъжностните лица по чл. 6 посредством специалните канали за комуникация.
(2) Комисията предприема съответни мерки за защита на информацията, свързана с подадените съобщения за нарушения, и за защита на самоличността на лицата, подали съобщения за нарушения, като осигурява достъп до информацията само на служителите, за които достъпът до тези данни е необходим, за да изпълняват служебните си задължения.
(3) Информацията, вписана в регистъра по чл. 11, се съхранява по начин, който гарантира нейната поверителност и сигурност.
Чл. 17. Защитата на лицата и процедурите за обмен на информация и сътрудничество между държавните органи, участващи в защитата на работещите по трудово правоотношение лица, подали съобщения за нарушения, се определят с наредба, приета от Министерския съвет.
Чл. 18. (1) Предаването на данни, свързани със съобщение за нарушение, във или извън рамките на комисията не може да разкрива пряко или косвено самоличността на лице, подало съобщение, и/или на лице, за което е подадено съобщение, или други позовавания на обстоятелства, които биха позволили да се предположи самоличността на лицето, подало съобщение, и/или на лицето, за което е подадено съобщение, освен ако такова предаване е в съответствие с режима на поверителност, посочен 
в чл. 15, т. 4.
(2) Когато самоличността на лицето, за което е подадено съобщение, не е известна на обществеността, комисията предприема мерки за осигуряване защита на самоличността му най-малко по същия начин като този, предвиден за лица, които се проверяват по реда на този закон.
(3) Мерките по чл. 16, ал. 2 и 3 се прилагат и за защита на самоличността на лицата, срещу които е подадено съобщение за нарушение.
Чл. 19. Комисията редовно и най-малко веднъж на всеки две години извършва преглед и актуализира процедурите по чл. 15 и мерките по чл. 16, като отчита практиката по прилагането на този закон, 
Регламент № 596/2014 и актовете по прилагането му, практиката на другите компетентни органи в тази област, както и развитието на пазара и технологиите.

Глава четвърта
ПРИНУДИТЕЛНИ АДМИНИСТРАТИВНИ МЕРКИ
Чл. 20. (1) За предотвратяване и преустановяване на административните нарушения на този закон, на Регламент № 596/2014 и на актовете по прилагането му, за предотвратяване и отстраняване на вредните последици от тях, както и при възпрепятстване упражняването на надзорната дейност от комисията или от заместник-председателя или при застрашаване интересите на инвеститорите се прилагат мерките по ал. 2 и 3.
(2) В случаите по ал. 1 заместник-председателят може:
1. да издаде задължителни предписания за предприемане в определен от него срок на конкретни мерки, необходими за отстраняване на нарушенията, на вредните последици от тях или на опасността за интересите на инвеститорите;
2. да спре търговията с определени финансови инструменти;
3. да иска налагане на запор на движими вещи и вземания и/или възбрана върху недвижими имоти;
4. да задължи емитента да разкрие информация в съответствие с Регламент № 596/2014 в определен от заместник-председателя срок.
(3) В случаите по ал. 1 комисията може:
1. да издаде временна забрана за всяко лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или за всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да изпълнява ръководни функции в инвестиционни посредници и/или да търгува за собствена сметка;
2. да издаде в случай на повторни или системни нарушения на 
чл. 14 или 15 от Регламент № 596/2014 постоянна забрана за всяко лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да изпълнява ръководни функции в инвестиционни посредници.
(4) Комисията може да отнеме лиценза на инвестиционен посредник за извършване на дейност, ако инвестиционният посредник и/или лица, които са членове на управителния или контролния му орган или управляват дейността му, са извършили и/или са допуснали извършване на нарушение на чл. 14 и 15 от Регламент № 596/2014 или друго грубо или системно нарушение на този закон или на Регламент № 596/2014. 
(5) При определяне вида на принудителната мярка заместник-председателят, съответно комисията, вземат предвид обстоятелствата по 
чл. 31 от Регламент № 596/2014.
(6) Заместник-председателят може да публикува на интернет страницата на комисията публични предупреждения за преустановяване на нарушения, в които се посочват лицата, отговорни за нарушението, и видът на нарушението при спазване на Закона за защита на личните данни.
(7) Комисията може да предложи на Българската народна банка да отнеме лиценза за извършване на дейност като инвестиционен посредник на банка, ако съответното лице системно нарушава разпоредбите на този закон, на Регламент № 596/2014  или на актовете по прилагането му.
Чл. 21. (1) Производството по прилагане на принудителните административни мерки по чл. 20, ал. 2 започва по инициатива на заместник-председателя, а в случаите по чл. 20, ал. 3 – по инициатива на комисията.
(2) Уведомяванията и съобщаванията в производството по ал. 1 се извършват по реда на чл. 61, ал. 2 от Административнопроцесуалния кодекс. 
(3) Ако уведомяванията и съобщаванията в производството по ал. 1 не бъдат приети по реда на ал. 2, те се смятат за извършени с поставянето им на специално определено за целта място в сградата на комисията или чрез публикуването им на интернет страницата на комисията. Последните две обстоятелства се удостоверяват с протокол, съставен от длъжностни лица, определени със заповед на заместник-председателя.
(4) Принудителните административни мерки по чл. 20, ал. 2 се прилагат с писмено мотивирано решение на заместник-председателя,  а по чл. 20, ал. 3 – на комисията. Решението се съобщава на заинтересованото лице в 7-дневен срок от постановяването му.
(5) Решението за прилагане на принудителна административна мярка подлежи на незабавно изпълнение, независимо дали е обжалвано.
Чл. 22. Доколкото в тази глава не са предвидени особени правила, прилагат се съответните разпоредби на Административнопроцесуалния кодекс.

Глава пета
АДМИНИСТРАТИВНОНАКАЗАТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Чл. 23. (1) Който извърши или допусне извършването на нарушение: 
1. на чл. 18, 19 или 20 от Регламент № 596/2014, се наказва с глоба в размер от 500 до 500 000 лв., а при повторно нарушение – от 1000 до 
1 000 000 лв., ако деянието не съставлява престъпление;
2. на чл. 16 или 17 от Регламент № 596/2014, се наказва с глоба в размер от 2000 до 1 000 000 лв., а при повторно нарушение – от 4000 до 
2 000 000 лв., ако деянието не съставлява престъпление;
3. на чл. 14 или 15 от Регламент № 596/2014, се наказва с глоба в размер от 20 000 до 5 000 000 лв., а при повторно нарушение – от 40 000 до 
10 000 000 лв., ако деянието не съставлява престъпление.
(2) За нарушения по ал. 1 на юридическите лица и едноличните търговци се налага имуществена санкция в размери, както следва:
1. за нарушения по ал. 1, т. 1 – от 1000 до 1 000 000 лв., а при повторно нарушение – от 2000 до 2 000 000 лв.;
2. за нарушения по ал. 1, т. 2 – от 5000 до 2 500 000 лв., а при повторно нарушение – от 10 000 до 5 000 000 лв.;
3. за нарушения по ал. 1, т. 3 – от 50 000 до 15 000 000 лв., а при повторно нарушение – от 100 000 до 30 000 000 лв.
(3) При несъобразяване с приложена принудителна административна мярка по чл. 20 извършителите и допустителите се наказват с глоба в размер от 5000 до 50 000 лв.
(4) За нарушения по ал. 3 на юридически лица и еднолични търговци се налага имуществена санкция в размер от 10 000 до 100 000 лв.
(5) В случаите по ал. 1, т. 3 с наказанията по ал. 1, т. 3 се наказват и подбудителите, помагачите и укривателите, като се вземат предвид характерът и степента на тяхното участие.
(6) Доходите, придобити в резултат на нарушението, се отнемат в полза на държавата в степента, в която не могат да бъдат възстановени на увредените лица.
(7) При определяне на наказанието по ал. 1-5 заместник-председателят взема предвид разпоредбата на чл. 30, параграф 2, буква „з” и обстоятелствата по чл. 31 от Регламент № 596/2014.
(8) Лице, което в едномесечен срок от влизането в сила на наказателно постановление не плати наложената му имуществена санкция, дължи лихва в размер на законната лихва за периода от датата, следваща датата на изтичане на едномесечния срок, до датата на плащането.
Чл. 24. (1) Актовете за установяване на нарушенията се съставят от упълномощени от заместник-председателя длъжностни лица, а наказателните постановления се издават от заместник-председателя.
(2) Установяването на нарушенията, издаването, обжалването и изпълнението на наказателните постановления се извършват по реда на Закона за административните нарушения и наказания.

допълнителни разпоредби

§ 1. По смисъла на този закон:
1. „Емитент” е понятие по смисъла на чл. 3, параграф 1, т. 21 от Регламент № 596/2014;
2. „Лице, за което е подадено съобщение” е лицето, за което е получена информация от подалото съобщение лице, че е извършило или възнамерява да извърши нарушение на този закон, на Регламент № 596/2014 или на актовете по прилагането му.
3. „Лице, подало съобщение” е лицето, което съобщава на компетентния орган за действително или възможно нарушение на този закон, на Регламент № 596/2014 или на актовете по прилагането му.
4. „Повторно нарушение” е нарушението, извършено в едногодишен срок от влизането в сила на наказателното постановление, с което е наложено наказание за същото по вид нарушение.
5. „Системни нарушения” са три или повече административни нарушения на този закон, на Регламент № 596/2014 или на актовете по прилагането му, извършени в продължение на една година.
6. „Съобщение за нарушение” е съобщението от страна на лицето, подало съобщение, до компетентния орган относно действително или възможно нарушение на този закон, на Регламент № 596/2014 или на актовете по прилагането му.
7. „Финансов инструмент” е понятие по смисъла на чл. 3, 
параграф 1, т. 1 от Регламент № 596/2014.
§ 2. Законът въвежда изискванията на Директива за изпълнение на (ЕС) 2015/2392 на Комисията от 17 декември 2015 г. относно Регламент (ЕС) 
№ 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на съобщаването на компетентните органи за действителни или възможни нарушения на посочения регламент (ОВ, L 332/126 от 18 декември 2015 г.) и осигурява прилагането на Регламент № 596/2014.

преходни и заключителни разпоредби

§ 3. Този закон отменя Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти (обн., ДВ, бр. 84 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 52 от 2007 г. и бр. 21 от 2012 г.).
§ 4. Административните и административнонаказателните производства, образувани по Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти до влизането в сила на този закон, се приключват по досегашния ред.
§ 5. Лицата, които осъществяват дейност в областта на финансовите услуги, приемат правила по чл. 9, ал. 2 в срок до три месеца от влизането в сила на този закон. 
§ 6. В Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и други предприятия за колективно инвестиране (обн., ДВ, бр. 77 от 2011 г., 
бр. 21 от 2012 г., бр. 109 от 2013 г., бр. 27 от 2014 г., бр. 22 и 34 от 2015 г. и бр. 42 от 2016 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 4, ал. 1, т. 1 след думите „предлагане” се поставя запетая и се добавя „а в случаите по чл. 21, ал. 8 - и на финансови инструменти”.
2. В чл. 7:
а) създават се нови ал. 2 и 3:
„(2) Ако в продължение на 6 последователни месеца средномесечната нетна стойност на активите на дружеството е по-малка от 500 000 лв., управляващото дружество трябва в срок 10 работни дни да оповести причините за това, мерките, които ще предприеме за привличане на нови инвеститори, и срока, в който тези мерки ще бъдат приложени и в който се очаква дружеството да възстанови размера на нетната стойност на активите си.
(3) Оповестяването по ал. 1 се извършва на интернет страницата на управляващото дружество и по друг подходящ начин с оглед установените средства за контакт с инвеститорите. Управляващото дружество представя на комисията копие от оповестената информация до края на следващия работен ден след оповестяването й и информация за резултатите от предприетите мерки до 10-о число всеки месец до достигане на минималния размер 
по ал. 1.”;
б) досегашната ал. 2 става ал. 4 и в нея накрая се добавя 
„с изключение на случаите по ал. 21, ал. 8”;
в) досегашните ал. 3-7 стават съответно ал. 5-9.
3. В чл. 9:
а) алинея 1 се изменя така:
„(1) Нетната стойност на активите на договорния фонд трябва да бъде минимум 500 000 лв. и този минимален размер трябва да бъде достигнат до 2 години от получаване на разрешението за организиране и управление на фонда. Ако нетната стойност на активите на договорния фонд не достигне 
500 000 лв. в срока по изречение първо или в продължение на 
6 последователни месеца средномесечната нетна стойност на активите на договорния фонд е по-малка от 500 000 лв., управляващото дружество трябва в срок 10 работни дни да оповести причините за това, мерките, които ще предприеме за привличане на нови инвеститори, и срока, в който тези мерки ще бъдат приложени и в който се очаква договорният фонд да възстанови размера на нетната стойност на активите си. Срокът от 10 работни дни по изречение второ започва да тече от изтичането на срока от 2 години по изречение първо, съответно от изтичането на 6 последователни месеца по изречение второ.”;
б) създава се нова ал. 2:
„(2) Оповестяването по ал. 1 се извършва на интернет страницата на управляващото дружество и по друг подходящ начин с оглед установените средства за контакт с инвеститорите. Управляващото дружество представя на комисията копие от оповестената информация до края на следващия работен ден след оповестяването й и информация за резултатите от предприетите мерки до 10-о число всеки месец до достигане на минималния размер 
по ал. 1.”;
в) досегашните ал. 2-5 стават съответно ал. 3-6.
4. В чл. 19:
а) в ал. 1 т. 2 се отменя;
б) в ал. 2 т. 1 се отменя.
5. В чл. 21:
a) създават се нови ал. 8 и 9:
„(8) Пасивно управляваните борсово търгувани фондове могат да емитират дялове срещу съвкупност от финансовите инструменти, съставящи индекса, който фондът е избрал да възпроизвежда, в съответното съотношение.
(9) Обратното изкупуване на дялове, емитирани срещу финансови инструменти, може да се извърши и срещу съвкупност от финансовите инструменти, съставящи индекса, който фондът е избрал да възпроизвежда, в съответното съотношение.”;
б) досегашните ал. 8 и 9 стават съответно ал. 10 и 11.
6. В чл. 23, ал. 3 думите „реализираните приходи” се заменят с „реализирания доход”.
7. В чл. 24а се създава ал. 4:
„(4) Пасивно управляваният борсово търгуван фонд включва в устава си, съответно в правилата си, в проспекта, в документа с ключова информация за инвеститорите, както и в маркетинговите си съобщения информация относно това дали издава и изкупува обратно дялове и срещу финансови инструменти.”
8. Член 25 се изменя така:
„Чл. 25. (1) Депозитарят, както и членовете на управителните и контролните му органи не могат да бъдат едно и също или свързано лице с управляващото дружество, с членовете на управителните или контролните му органи, с инвестиционното дружество, с лицата по чл. 10 или с друго лице, което изпълнява управителни функции в инвестиционното дружество, както и с лица, които контролират инвестиционното дружество.
(2) Депозитарят полага грижата на добър търговец, осъществява задълженията си честно, справедливо, професионално, независимо и единствено в интерес на колективната инвестиционна схема и на притежателите на дялове в колективната инвестиционна схема.
(3) Депозитарят не може да извършва дейност за колективната инвестиционна схема или за управляващото дружество, действащо от името на колективна инвестиционна схема, която може да породи конфликт на интереси между колективната инвестиционна схема, инвеститорите в нея, управляващото дружество и самия депозитар, освен ако не е налице функционално и йерархично разделение между изпълняваните от депозитаря функции за колективната инвестиционна схема и другите му функции, както и ако конфликтите на интереси, които могат да възникнат, са съответно установени, управлявани, наблюдавани и разкривани пред инвеститорите в колективната инвестиционна схема.”
9. В чл. 26, ал. 4 думите „от инвестиционното дружество, съответно от управляващото дружество, за сметка на договорния фонд” се заменят с „от управляващото дружество за сметка на колективната инвестиционна схема”.
10. В чл. 27, ал. 1 думите „Инвестиционното дружество, както и управляващото” се заменят с „Управляващото”.
11. В чл. 32, ал. 1 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”.
12. Член 34 се изменя така:
„Чл. 34. Безналичните финансови инструменти, притежавани от колективната инвестиционна схема, се вписват в депозитарна институция по смисъла на § 1, т. 26, буква „б” от Допълнителните разпоредби на Закона за пазарите на финансови инструменти, а останалите й активи се съхраняват в депозитар. В случай че депозитарят е инвестиционен посредник, паричните средства се съхраняват при условията на чл. 34, ал. 2–4 от Закона за пазарите на финансови инструменти. Депозитарят извършва всички плащания за сметка на колективната инвестиционна схема.”
13. В чл. 35:
а) в ал. 1 думите „включена в списък, одобрен от заместник-председателя” и запетаята след тях се заличават;
б) в ал. 2:
аа) в основния текст думите „включен в списък, одобрен от заместник-председателя” и запетаята след тях се заличават;
бб) създават се т. 6–11:
„6. разполага с необходимата инфраструктура да съхранява финансовите инструменти, които могат да бъдат вписани по сметка за финансови инструменти, открита и водена от депозитаря;
7. установява адекватни политики и процедури, които са достатъчни да гарантират изпълнението от депозитаря, включително от неговите управителни и контролни органи и от служителите, на задълженията, предвидени в този закон;
8. разполага с надеждни административни и счетоводни процедури, механизми за вътрешен контрол, ефективни процедури за оценка на риска и ефективни контролни и защитни мерки за системите за обработка на информацията;
9. поддържа и прилага ефективни организационни и административни механизми с оглед предприемането на необходими действия за предотвратяване на конфликти на интереси;
10. съхранява информация за всички извършвани от него услуги, дейности и сделки, като тази информация трябва да е достатъчна, за да позволи на комисията и на заместник-председателя да изпълняват надзорните си правомощия по този закон;
11. осигурява приемственост и регулярност при изпълнението на депозитарните си функции, като използва подходящи и пропорционални системи, ресурси и процедури, включително, за да изпълнява дейността си като депозитар.”;
в) алинея 3 се изменя така:
„(3) Членовете на управителния и контролния орган и висшият ръководен персонал на инвестиционния посредник по ал. 2 се ползват по всяко време с добра репутация и притежават подходящи знания, умения и опит.”;
г) създава се нова ал. 4:
„(4) Управителният и контролният орган на инвестиционния посредник по ал. 2 като цяло притежават необходимите знания, умения и опит, които им позволяват да разбират дейността на депозитаря, включително основните рискове.”;
д) създава се ал. 5:
„(5) Всеки член на управителния и контролния орган на инвестиционния посредник по ал. 2 и всеки служител от висшия ръководен персонал на посредника е длъжен да действа честно и добросъвестно.”;
е) досегашната ал. 4 става ал. 6 и се изменя така:
„(6) Българската народна банка уведомява при поискване и текущо комисията за всяка наложена мярка или санкция, която ограничава лиценза, сделките или операциите на банките, които са определени като депозитари, до степен, която ще затрудни или ще направи невъзможно изпълнението на предвидените в този закон или в договора за депозитарни услуги задължения.”
14. Създава се чл. 35а:
„Чл. 35а. (1) Управляващото дружество съхранява активите на всяка колективна инвестиционна схема, която управлява, в един депозитар. 
(2) Отношенията между управляващото дружество и депозитаря се уреждат с писмен договор за депозитарни услуги. С договора се определят условията и редът за предоставяне на информация между управляващото дружество и депозитаря, необходима за изпълнение на функциите на депозитаря по отношение на всяка колективна инвестиционна схема в съответствие с този закон и актовете по прилагането му.
(3) Депозитарят е длъжен: 
1. да осигури, че издаването, продажбата, обратното изкупуване и обезсилването на дяловете на колективната инвестиционна схема се извършват в съответствие със закона и с устава, съответно с правилата на колективната инвестиционна схема;
2. да осигури, че стойността на дяловете на колективната инвестиционна схема се изчислява при спазването на закона и устава, съответно правилата на колективната инвестиционна схема; 
3. да изпълнява указанията на управляващото дружество, освен ако те противоречат на закона, на устава, съответно на правилата на колективната инвестиционна схема;
4. да осигури превеждане в обичайните срокове на всички парични средства в полза на колективната инвестиционна схема, произтичащи от сделки с нейни активи;
5. да осигури, че доходът на колективната инвестиционна схема се разпределя в съответствие със закона и с устава, съответно с правилата на колективната инвестиционна схема;
6. да се отчита най-малко веднъж месечно пред управляващото дружество за поверените активи и извършените с тях операции, включително като предоставя пълен опис на активите на колективната инвестиционна схема, до пето число на следващия месец.
(4) Депозитарят осъществява наблюдение на паричните потоци на колективната инвестиционна схема, включително следи дали всички плащания, извършени от инвеститорите или от тяхно име и за тяхна сметка при записването на дялове на колективната инвестиционна схема, са получени и осчетоводени по сметки, които:
1. са открити на името на колективната инвестиционна схема или на името на управляващото дружество, действащо от името и за сметка на колективната инвестиционна схема, или на името на депозитаря, действащ от името и за сметка на колективната инвестиционна схема;
2. са открити в централна банка, банка, лицензирана по реда на Закона за кредитните институции, банка, лицензирана в държава членка, или банка, получила разрешение в трета държава, и
3. се управляват при спазване на ал. 5. 
(5) Депозитарят управлява паричните средства на колективната инвестиционна схема, като:
1. поддържа отчетност и води сметките по начин, който позволява във всеки един момент незабавно да се разграничат държаните активи на колективната инвестиционна схема от активите, държани за друг клиент, както и от собствените активи на депозитаря;
2. поддържа отчетност и води сметките по начин, който осигурява тяхната точност;
3. осъществява редовна проверка за съответствие между сметките, които водят управляващото дружество и депозитаря за активите на колективната инвестиционна схема, а в случаите по чл. 37а - и със сметките, които води третата страна; 
4. предприема необходимите мерки, за да осигури, че всички парични средства на колективната инвестиционна схема, депозирани при трета страна, могат да бъдат ясно разграничени от паричните средства на депозитаря и на тази трета страна чрез индивидуални сметки на титулярите, водени от третата страна, или чрез еквиваленти мерки, които постигат същото равнище на защита; 
5. предприема необходимите мерки, за да осигури, че паричните средства на колективната инвестиционна схема по сметките при лицата по 
ал. 4, т. 2 се държат по индивидуална сметка или по сметки отделно от всички сметки за държане на парични средства на лицето, на чието име се съхраняват активите на колективната инвестиционна схема;
6. въвежда подходяща организация и предприема необходимите действия за свеждане до минимум на риска от загуба или от намаляването им в резултат на злоупотреба, измама, лошо управление, неправилно водене и съхранение на отчетност, включително при небрежно поведение.  
(6) Когато парични сметки са открити на името на депозитар, действащ от името и за сметка на колективна инвестиционна схема, по тези сметки не се осчетоводяват паричните средства на лицето по ал. 4, т. 2 и собствените парични средства на депозитаря.
(7) Финансовите инструменти на колективната инвестиционна схема се поверяват на депозитар за съхранение, като депозитарят:
1. съхранява всички безналични финансови инструменти, които се вписват по сметка за финансови инструменти, открита и водена от депозитаря, и всички други финансови инструменти, които могат да бъдат физически предадени на депозитаря (финансови инструменти под попечителство);
2. гарантира, че всички безналични финансови инструменти, се вписват по сметка за финансови инструменти, открита и водена от депозитаря при спазване на изискванията на ал. 5, по отделни сметки, открити на името на управляващото дружество, действащо от името и за сметка на колективната инвестиционна схема, по начин, който позволява във всеки един момент да бъдат идентифицирани като финансови инструменти на конкретната колективна инвестиционна схема.
(8) По отношение на другите активи, различни от тези по ал. 7, депозитарят:
1. проверява собствеността на колективната инвестиционна схема върху тези активи, като установява дали колективната инвестиционна схема е собственик въз основа на информация или документи, предоставени от управляващото дружество, и въз основа на други доказателства, ако има такива предоставени от трети лица;
2. поддържа и актуализира регистър на тези активи, за които се е уверил, че са собственост на колективната инвестиционна схема.
(9) Активите, върху които депозитарят осъществява попечителска дейност, не могат да се използват от депозитаря или от трето лице, на което е делегирана попечителска функция, за тяхна сметка. Използване по смисъла на предходното изречение включва всякакви сделки с активи под попечителство, включително прехвърляне, учредяване на залог, продажба и даване на заем. 
(10) Използване по ал. 9 на активите, върху които депозитарят осъществява попечителска дейност, е разрешено само при следните условия:
1. извършва се за сметка на колективната инвестиционна схема;
2. депозитарят действа по нареждане на управляващото дружество, действащо от името и за сметка на колективната инвестиционна схема;
3. използването е в интерес на колективната инвестиционна схема и на притежателите на дялове или акции, и
4. сделката е обезпечена с висококачествен и ликвиден актив, получен от колективната инвестиционна схема в рамките на договор с прехвърляне на правата.
(11) Пазарната стойност на обезпечението  по ал. 10, т. 4 във всички случаи не може да бъде по-малка от пазарната стойност на използваните активи плюс премията.”
15. Член 36 се изменя така:
„Чл. 36. (1) Депозитарят не отговаря за задълженията си към своите кредитори с активите на колективната инвестиционна схема.
(2) В случай на несъстоятелност или еквивалентна процедура съгласно законодателството на съответната държава членка на депозитаря и/или третото лице по чл. 37а, както и в случаите на поставяне на банка депозитар под особен надзор активите на колективната инвестиционна схема не могат да бъдат разпределени между или осребрени в полза на кредиторите на този депозитар и/или на трето лице по чл. 37а. Квесторът или синдикът, или временният синдик на депозитаря е длъжен в срок не по-късно 
от 5 работни дни от замяната на депозитаря да прехвърли активите на колективната инвестиционна схема в новия депозитар съгласно заявление от управляващото дружество.
(3) Депозитарят съдейства на колективната инвестиционна схема за получаване на информация и участие на общи събрания на емитентите, в чиито финансови инструменти колективната инвестиционна схема е инвестирала и поема други задължения, свързани с поверените активи, съгласно сключения договор. Възнаграждението на депозитаря не може да надвишава обичайното за извършваните услуги.
(4) По искане на комисията или на заместник-председателя депозитарят предоставя достъп до цялата информация, с която разполага във връзка с изпълнението на своите задължения и която е необходима на комисията и заместник-председателя, съответно на компетентните органи на държавата членка по произход на колективната инвестиционна схема или на управляващото дружество.
(5) В случай че депозитарят на колективната инвестиционна схема с произход от Република България има друга държава по произход, комисията може да изисква от компетентния орган на държавата по произход на депозитаря да й бъде предоставена информацията, с която разполага за депозитаря. Комисията, когато е компетентен орган по произход на депозитаря, предоставя своевременно при поискване информацията по ал. 4, получена от депозитаря, на компетентния орган на държавата, в която депозитарят извършва дейност.”
16. Член 37 се изменя така:
„Чл. 37. (1) Депозитарят отговаря пред колективната инвестиционна схема и пред притежателите на дялове на колективната инвестиционна схема за всички вреди, причинени от депозитаря или от третото лице по чл. 37а при загуба на финансови инструменти под попечителство. 
(2) В случай на загуба на някой от финансовите инструменти под негово попечителство депозитарят възстановява на колективната инвестиционна схема финансов инструмент от същия вид или паричната му равностойност без прекомерно забавяне.
(3) Депозитарят не носи отговорност за загубите, ако докаже, че те са вследствие на външно събитие, което е извън неговия контрол и чиито последици са неизбежни независимо от предприетите мерки за предотвратяването им.
(4) Депозитарят отговаря пред колективната инвестиционна схема и пред притежателите на дялове за всички други претърпени от тях вреди, причинени в резултат на проявена небрежност или умишлено неизпълнение на задълженията на депозитаря по този закон от служители на депозитаря или членове на управителните или контролните му органи. 
(5) Делегирането на правомощия по реда на чл. 37а не освобождава депозитаря от отговорността по ал. 1–4. Отговорността на депозитаря не може да се изключва или ограничава със споразумение.
(6) Всяко споразумение, сключено в противоречие с ал. 5, е нищожно.
(7) Притежателите на дялове могат да търсят отговорност от депозитаря пряко или косвено чрез управляващото дружество, при условие че това не води до изплащане на обезщетения, които вече са изплатени, или до неравностойно третиране на притежателите на дялове в колективната инвестиционна схема.”
17. Създава се чл. 37а:
„Чл. 37а. (1) Депозитарят не може да делегира на трети лица функциите, посочени в чл. 35а, ал. 3-6.

(2) Депозитарят може да сключи договор, с който да делегира на трето лице функциите, посочени в чл. 35а, ал. 7 и 8, при изпълнение на следните условия:
1. функциите не се делегират с цел заобикаляне на нормативните изисквания;
2. депозитарят може да докаже, че съществува обективна причина за делегирането;
3. депозитарят е проявил необходимите компетентност, грижа и старание при подбора и определянето на всяко трето лице, на което иска да делегира част от функциите си, и ще проявява необходимите компетентност и дължимата грижа при периодичния преглед и постоянния мониторинг на всяко трето лице, на което е делегирал част от функциите си, и на договореностите с третото лице по отношение на делегираните му функции.
(3) Функциите, посочени в чл. 35а, ал. 7 и 8, могат да се делегират от депозитаря на трето лице само когато това трето лице постоянно в хода на изпълнението на делегираните му задачи:
1. разполага с правно-организационна структура и експертен опит, които са подходящи и съответни на естеството и сложността на поверените му активи на колективната инвестиционна схема; 
2. по отношение на попечителските дейности, посочени в чл. 35а, 
ал. 7, т. 1, третото лице подлежи на:
а) пруденциално регулиране, включително по отношение на минималните капиталови изисквания и надзор в държавата по произход на третото лице;
б) периодичен външен одит, чрез който се осигурява, че третото лице съхранява поверените му финансови инструменти;
3. отделя активите на клиентите си от собствените си активи и от активите на депозитаря по начин, който позволява във всеки един момент активите да бъдат точно  идентифицирани като  активи на клиентите на депозитаря;
4. предприема всички необходими действия да осигури, че в случай на несъстоятелност на третото лице активите на колективната инвестиционна схема под негово попечителство не могат да бъдат разпределени между или осребрени в полза на кредиторите на третото лице, и
5. спазва задължения и изпълнява забраните по чл. 25 и чл. 35а, 
ал. 2, 9, 10 и 11.
(4) Независимо от ал. 3, т. 2, буква „а” когато съгласно правото на трета държава се изисква определени финансови инструменти да се държат под попечителство от местно юридическо лице и никой от местните юридически лица не отговаря на изискванията за делегиране, предвидени в ал. 3, т. 2, буква „а”, депозитарят може да делегира своите функции на такова местно юридическо лице само до степента, до която това се изисква от правото на трета държава, и само докато няма местни лица, които отговарят на изискванията за делегиране, и единствено когато:
1. инвеститорите в съответната колективна инвестиционна схема са били надлежно уведомени, преди да направят инвестицията, че това делегиране се изисква поради законови ограничения в правото на третата държава, за обстоятелствата, обосноваващи делегирането, както и за произтичащите от подобно делегиране рискове, и
2. управляващото дружество, действащо от името на колективната инвестиционна схема, е дало указания на депозитаря да делегира попечителството върху такива финансови инструменти на местно трето лице.
(5) Третото лице може също да делегира функциите по чл. 34, ал. 7 и 8 при спазване на изискванията на ал. 2-4 и 7. Член 37, ал. 1-3 се прилага и по отношение на третото лице по изречение първо.
(6) За целите на настоящия член предоставянето на услуги от системи с окончателност на сетълмента на ценни книжа по глава пета „а” от Закона за платежните услуги и платежните системи не се счита за делегиране на попечителски функции.
(7) Депозитарят уведомява комисията в седемдневен срок от сключването на договор с трето лице за сключването и съществените условия на договора.”
18. В чл. 51 думите „но не по-късно от два месеца“ се заменят с „но не по-късно от шест месеца“.
19. В чл. 54:
а) в ал. 7:
аа) в т. 2  думите „фонд е активно управляван” се заменят с „фонд е активно или пасивно управляван”;
бб) създава се т. 5:
„5. информация относно възможността за издаване и обратно изкупуване на дялове и срещу финансови инструменти от пасивно управляваните борсово търгувани фондове, както и условията за това;”
б) създава се нова ал. 8:
„(8) Проспектът включва и:
1. подробности относно актуалната политика за възнагражденията, които включват най-малко описание на начините на изчисление на възнагражденията и стимулите, имената и длъжността на лицата, отговорни за разпределянето на възнагражденията и стимулите, както и съставът на комитета по възнагражденията, ако има такъв, или 
2. резюме на политиката на възнаграждения и посочване на интернет страница, на която са оповестени подробности относно актуалната политика за възнагражденията и бонусите, които включват най-малко описанието на начините на изчисление на възнагражденията и стимулите, имената и длъжността на лицата, отговорни за разпределянето на възнагражденията и стимулите, състава на комитета по възнагражденията, ако има такъв, както и декларация, че копие на политиката за възнагражденията ще бъде предоставено на хартиен носител безплатно при поискване.”;
в) създава се ал. 9:
„(9) Информацията по ал. 8 се включва и в проспекта по чл. 53а.”;
г) досегашната ал. 8 става ал. 10.
20. В чл. 57:
а) в ал. 3 т. 1 се изменя така:
„1. данни за колективната инвестиционна схема и за компетентния орган на държавата членка по произход на колективната инвестиционна схема;”
б) създава се ал. 11:
„(11) Ключовата информация за инвеститорите включва и посочване на интернет страница, на която са оповестени подробностите относно актуалната политика за възнагражденията, които включват най-малко описание на начините на изчисление на възнагражденията и стимулите, имената и длъжността на лицата, отговорни за разпределянето на възнагражденията и стимулите, както и съставът на комитета по възнагражденията, ако има такъв и декларация, че копие на политиката за възнагражденията ще бъде предоставено на хартиен носител безплатно при поискване.”

21. В чл. 86:
а) в ал. 1, т. 2 след думата „изисквания” се добавя „управление на риска”;
б) в ал. 3 думите „чл. 24, ал. 1-4” се заменят с „чл. 24, ал. 1, 3 и 4”.
22. В чл. 93, ал. 1:
а) в т. 8 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заличават, а след думите „Закона за пазарите на финансови инструменти” се поставя запетая и се добавя „отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ, L 173/1 от 12.06.2014 г.) (Регламент № 596/2014)”;
б) в т. 9 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заличават, а след думите „Закона за пазарите на финансови инструменти” се поставя запетая и се добавя „отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, 
Регламент № 596/2014”.
23. В чл. 100, ал. 1, т. 6 думите „чл. 11 от Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „чл. 14 и 15 от 
Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ, L 173/1 от 12.06.2014 г.) (Регламент № 596/2014)”, а думите „на Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „на отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”.
24. В чл. 104, ал. 1 се създават т. 6 и 7:
„6. прилагат и осигуряват подходящи и ефективни процедури за подаване на вътрешни сигнали от служителите на управляващото дружество;

7. поддържат организация за разглеждане на жалби, постъпили в управляващото дружество.”
25. В чл. 105, ал. 1:
а) точка 1 се изменя така:
„1. полага грижата на добър търговец, осъществява задълженията си честно, справедливо, професионално, независимо и единствено в интерес на колективните инвестиционни схеми, които управлява, и на интегритета на пазара;”
б) точка 2 се отменя.
26. Член 108 се изменя така:
„Чл. 108. (1) Управляващото дружество приема и прилага политика, която обхваща всички форми на възнаграждения, като заплати и други финансови и/или материални стимули, включително облаги, свързани с доброволно пенсионно и/или здравно осигуряване, които заплаща на следните категории персонал: 
1. служителите на ръководни длъжности;
2. служителите, чиято дейност е свързана с поемане на рискове;
3. служителите, изпълняващи контролни функции;
4. всички други служители, чиито възнаграждения са съизмерими с възнагражденията на служители по т. 1 и 2 и чиито професионални дейности оказват влияние върху рисковия профил на управляваните от управляващото дружество колективни инвестиционни схеми.
(2) Политиката за възнагражденията по ал. 1 насърчава разумното и ефективно управление на риска на управляващото дружество и не поощрява поемане на риск, несъответен на рисковите профили, правилата или учредителните документи на управляваните колективни инвестиционни схеми, както и не засяга изпълнението на задължението на управляващото дружество да действа в най-добър интерес на колективната инвестиционна схема.
(3) При изготвянето и прилагането на политиката за възнагражденията по ал. 1 управляващото дружество спазва следните изисквания, съобразени с размера и организацията на управляващото дружество, както и с характера, обхвата и сложността на дейността му:
1. политиката за възнагражденията съответства на принципите за разумно и ефективно управление на риска и го насърчава, като не поощрява поемането на рискове, които не са съобразени с рисковите профили, устава, правилата или учредителните документи на управляваните колективни инвестиционни схеми;
2. политиката за възнагражденията съответства на бизнес стратегията, целите, ценностите и интересите на управляващото дружество и на управляваните колективни инвестиционни схеми или на инвеститорите в тях и включва мерки за предотвратяване на конфликтите на интереси;
3. възнагражденията на лицата по ал. 1, т. 1, изпълняващи функции в областта на управлението на риска и нормативното съответствие, се контролират пряко от комитета по възнагражденията, в случай че има създаден такъв комитет в управляващото дружество;
4. лицата по ал. 1, т. 3 получават възнаграждение, съобразено с постигането на целите, свързани с функциите им, независимо от резултатите на секторите на дейност, които тези лица контролират;
5. когато възнаграждението е обвързано с резултатите от дейността, неговият общ размер се основава на комбинация от оценката за резултатите на отделното лице и на организационното звено, в което работи, или на съответната колективна инвестиционна схема, рисковия й профил, както и цялостните резултати на управляващото дружество, като оценката на индивидуалните резултати се извършва въз основа на финансови и нефинансови показатели;
6. оценката на резултатите е част от оценъчен процес, обхващащ период от няколко години, съобразен с периода на държане, препоръчан на инвеститорите в колективна инвестиционна схема, управлявана от управляващото дружество, с цел да се гарантира, че оценяването се основава на по-дългосрочни резултати на колективната инвестиционна схема и рисковия й профил, както и че фактическото изплащане на елементите от възнаграждението, обвързани с резултатите, се разсрочва в същия период;
7. гарантирано променливо възнаграждение се предоставя само по изключение при назначаване на нови служители и само за първата година, следваща назначаването им;
8. определя се подходящото съотношение между постоянното и променливото възнаграждение, като постоянното възнаграждение да представлява достатъчно висок дял от цялото възнаграждение и да позволява прилагането на гъвкава политика по отношение на променливите елементи на възнаграждението, включително възможност променливо възнаграждение да не се изплаща;
9. плащанията, свързани с предсрочното прекратяване на договор, отразяват постигнатите в течение на времето резултати и са определени по начин, който да не насърчава неуспеха;
10. измерването на резултатите от дейността, използвано за изчисляване на променливите елементи на възнаграждението или съвкупностите от променливи елементи, включва цялостен механизъм за корекции с цел отчитане на всички настоящи и бъдещи рискове;
11. в зависимост от правно-организационната форма на колективната инвестиционна схема и нейния устав, правила или учредителни документи най-малко 50 на сто от променливото възнаграждение се състои от дялове или акции от съответната колективна инвестиционна схема или равностойни права на собственост, или инструменти, свързани с акциите, или равностойни непарични инструменти със стимули със същата ефективност като останалите инструменти, като този праг може да бъде по-нисък, ако управлението на колективната инвестиционна схема представлява по-малко от 50 на сто от общия портфейл, управляван от управляващото дружество;
12. инструментите по т. 11 са обект на подходяща политика за задържане, целяща постигане на съответствие между стимулите и интересите на управляващото дружество, управляваните колективни инвестиционни схеми и притежателите на дялове, като политиката за задържане се прилага и по отношение на разсрочената част от променливото възнаграждение 
по т. 13;
13. не по-малко от 40 на сто от променливото възнаграждение се разсрочва за период с минимална продължителност три години в зависимост от периода на държане, препоръчан на инвеститорите в съответната колективна инвестиционна схема, и в съответствие с естеството на рисковете на съответната схема; възнаграждението се изплаща пропорционално във времето, а при особено голям размер на променливото възнаграждение изплащането на най-малко 60 на сто от сумата се разсрочва;
14. променливото възнаграждение, включително разсрочената част от него, се изплаща единствено ако е съобразено с цялостното финансово състояние на управляващото дружество и е оправдано от гледна точка на резултатите на организационното звено, в което работи лицето, и съответната колективна инвестиционна схема, като при незадоволителни или отрицателни финансови резултати на управляващото дружество или на съответната колективна инвестиционна схема общият размер на променливото възнаграждение се намалява значително, включително с намаляване на текущи компенсации, намаляване на суми, начислени за минал период, или възстановяване на вече начислено възнаграждение;
15. политиката във връзка с обезщетения при пенсиониране трябва да съответства на бизнес стратегията, целите, ценностите и дългосрочните интереси на управляващото дружество и на управляваните от него колективни инвестиционни схеми, като при напускане на служител преди пенсиониране обезщетението при пенсиониране се задържа от управляващото дружество под формата на инструменти по т. 11 за срок пет години, а при достигане на пенсионна възраст от служител обезщетението при пенсиониране се изплаща под формата на инструменти по т. 11, които служителят няма право да прехвърля за срок 5 години;
16. служителите се задължават да не използват лични стратегии за ограничаване на риска или застраховане, свързано с възнагражденията или отговорността, с цел намаляване на рисково обвързаните ефекти върху възнаграждението им, предвидени в договорите им;
17. променливото възнаграждение не се изплаща посредством инструменти или методи, които допускат заобикалянето на посочените в 
т. 1–16 изисквания. 
(4) Изискванията по ал. 3 се прилагат за облаги от всякакъв вид, изплащани от управляващото дружество, за всички суми, изплащани пряко от колективните инвестиционни схеми, включително такси за постигнати резултати, и за всяко прехвърляне на дялове или акции от колективни инвестиционни схеми в полза на лицата по ал. 1, както и на всеки друг служител, чието общо възнаграждение е съпоставимо с възнагражденията на лицата по ал. 1.
(5) Политиката за възнагражденията по ал. 1 се приема от управителния орган на управляващото дружество. Членовете на управителния орган на управляващото дружество, на които не е възложено управлението и които имат опит в управлението на риска и възнагражденията, извършват периодичен преглед за спазването на изискванията по ал. 3 най-малко веднъж годишно, но не по-късно от 30 дни от края на календарната година, за която се извършва прегледът.
(6) Изпълнението на политиката за възнагражденията се подлага на централен и независим вътрешен преглед от отдела за нормативно съответствие най-малко веднъж годишно, но не по-късно от 90 дни от края на календарната година, за която се извършва прегледът.

(7) Други изисквания към дейността на управляващите дружества, в т.ч. към политиката за възнагражденията, лицата, за които се отнася, и нейното оповестяване, към общите условия по чл. 95, ал. 2, т. 4, към правилата по чл. 95, ал. 2, т. 6 и към физическите лица, работещи по договор за управляващото дружество, както и за капиталова адекватност и ликвидност се определят с наредба на комисията.
(8) При поискване заместник-председателят предоставя на ЕОЦКП информация за политиките за възнагражденията на управляващите дружества и практиките им за тяхното прилагане.”
27. Създава се чл. 108а:
„Чл. 108а. (1) Управляващо дружество, което е значимо по размер, организация, естеството, обхвата или сложността на дейността си или по размер на управляваните колективни инвестиционни схеми, създава комитет по възнагражденията. Комитетът по възнагражденията се създава по начин, който осигурява извършването на компетентна и независима преценка на политиката за възнагражденията по чл. 108, ал. 1 и практиката на управляващото дружество по прилагането й, както и на въведените стимули за управление на риска. 
(2) Комитетът по възнагражденията се състои от членовете на управителния орган на управляващото дружество, на които не е възложено управлението, като един от тях е негов председател.
(3) Комитетът по възнагражденията отговаря за подготовката на решенията на управителния орган относно възнагражденията, включително за онези от тях, които влияят върху риска и управлението на риска на управляващото дружество или на управляваните колективни инвестиционни схеми.
(4) При вземането на решения комитетът по възнагражденията отчита дългосрочния интерес на инвеститорите и другите заинтересовани лица, както и обществения интерес.
(5) Критериите за определяне на значимите управляващи дружества за целите на изискванията към политиката на възнагражденията се уреждат с наредбата по чл. 108, ал. 7.”
28. В чл. 120, ал. 1 т. 1 се изменя така:
„1. писмен договор с депозитар по чл. 35;”.
29. В чл. 190 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”.
30. В чл. 204, ал. 1, т. 6 думите „чл. 11 от Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „чл. 14 и 15 от Регламент № 596/2014”, а думите „на Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „на отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Регламент 
№ 596/2014”.
31. В чл. 212, ал. 1, т. 6 думите „чл. 11 от Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „чл. 14 и 15 от Регламент № 596/2014”, а думите „на Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „на отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Регламент 
№ 596/2014”.
32. В чл. 219, ал. 1 се създава т. 8:
„8. поддържа организация за разглеждане на постъпили жалби.”
33. В чл. 251, ал. 1, т. 1 думите „с изключение” се заменят с „включително изискванията”.
34. В чл. 264:
a) Алинея 3 се изменя така:
„(3) Когато установи, че депозитар извършва дейността си в нарушение на този закон или на актовете по прилагането му, заместник-председателят може да приложи мерките по ал. 1, т. 1, като в случаите, когато депозитар е инвестиционен посредник – и съответните мерки по чл. 118, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти, а когато депозитар е банка, може да предложи на Българската народна банка и прилагането на съответните мерки по чл. 103, ал. 2 от Закона за кредитните институции. Българската народна банка е длъжна да уведоми заместник-председателя за решението си в едномесечен срок от получаването на предложението.”;
б) Създава се ал. 6:
„(6) При прилагане на мерките по ал. 1 комисията, съответно заместник-председателят, отчита всички обстоятелства, които са от значение, включително, когато е приложимо - посочените в чл. 273а.”

35. В чл. 273:
а) алинея 1 се изменя така:
„(1) Който извърши или допусне извършване на нарушение на: 
1. член 171, ал. 7 и 8, чл. 179, 182, чл. 197, ал. 1 и 6, чл. 199, ал. 12, 
чл. 225, 227, чл. 229, ал. 4 и 5 и чл. 232 или на нормативните актове по прилагането на закона, се наказва с глоба в размер от 1000 до 4000 лв.; 
2. член 185, чл. 191, ал. 2, чл. 205, ал. 2, чл. 215, чл. 218, ал. 1-3, чл. 219, ал. 1, чл. 220-224, 226, чл. 228, ал. 1, чл. 233-237, чл. 239, ал. 1, 2 и 6, чл. 240, ал. 1, 2 и 4, чл. 243, чл. 244, ал. 1 и 6, чл. 245, ал. 1 и 6, чл. 246, ал. 1 и 4 и чл. 249, ал. 1, се наказва с глоба в размер от 4000 до 10 000 лв.; 
3. член 24б, чл. 24в, ал. 2 и 3, чл. 174, ал. 1-4, чл. 175, ал. 1, чл. 183, 
ал. 1 и 3, чл. 184, ал. 1, чл. 186, 187, чл. 188, ал. 1, чл. 189, чл. 190, чл. 195, ал. 3, чл. 198, ал. 3 и 6, чл. 199, ал. 3, 6, 7, 9-11, чл. 203, ал. 1 и 2, чл. 205, ал. 1, чл. 206, 210, чл. 211, ал. 1, чл. 216, ал. 1-3, чл. 229, ал. 1-3, чл. 230, 238, чл. 241, ал. 1, 
чл. 242, чл. 248, ал. 1 и 2, чл. 250 и чл. 251, ал. 1, се наказва с глоба в размер от 10 000 до 20 000 лв.;
4. Регламент (ЕС) № 345/2013, се наказва с глоба в размер от 10 000 до 20 000 лв.;
5. Регламент (ЕС) № 346/2013, се наказва с глоба в размер от 10 000 до 20 000 лв.;
6. Регламент (ЕС) 2015/760, се наказва с глоба в размер от 10 000 до 20 000 лв.;
7. член 171, ал. 6 и чл. 197, ал. 1, 3 и 4, се наказва с глоба в размер от 20 000 до 200 000 лв.;
8. член 6, ал. 4 и 5, чл. 7, ал. 2 и 3, чл. 9, ал. 1 и 2, чл. 10, ал. 5, чл. 17, ал. 2, чл. 18, ал. 1, чл. 48, ал. 3 и 4, чл. 52, чл. 57, ал. 1, 5-10, чл. 58, ал. 2, чл. 59, чл. 61, ал. 1 и 2, чл. 62, 63, чл. 65, ал. 1-3, чл. 78, ал. 4 и 5, чл. 79, чл. 81, ал. 2, 
чл. 91, чл. 93, ал. 1-5, чл. 94, ал. 1 и 2, чл. 98, ал. 2, се наказва с глоба в размер от 1000 до 5 000 000 лв.; 
9. член 6, ал. 3, чл. 21, ал. 11, чл. 25, чл. 26, чл. 34, чл. 35, чл. 35а, 
чл. 36, ал. 1, чл. 37а, чл. 51, чл. 56, ал. 1, чл. 57, ал. 4, чл. 58, ал. 1, чл. 60, ал. 1, чл. 64, чл. 67, ал. 2 и 3, чл. 69, ал. 5, чл. 71, ал. 2, чл. 72, ал. 1, чл. 75, ал. 1 и 2, 
чл. 77, ал. 1 и 2, чл. 78, ал. 1-3, чл. 80, чл. 82, ал. 1, чл. 87, ал. 2, чл. 89, чл. 92, 
ал. 1 и 2, чл. 93, ал. 7, чл. 100, ал. 4, чл. 101, ал. 2, чл. 103, чл. 104, ал. 1 и 2, 
чл. 105, ал. 1, чл. 106, ал. 1, 3 и 4, чл. 107, чл. 108, чл. 108а, ал. 1 и 2, чл. 109, ал. 1, 7, 8 и 10, чл. 110, ал. 1, 5-8, чл. 113, ал. 2, 3 и 5, чл. 114, ал. 1, 4 и 6, чл. 116, ал. 1, чл. 117, ал. 1-3, чл. 119, ал. 1, 2 и 4, чл. 120, ал. 1 и 5, чл. 122, чл. 124, ал. 3, 
чл. 128, ал. 1, чл. 130, 131, 132, чл. 136, ал. 1, 6-8, чл. 149, чл. 151, ал. 3, чл. 154, ал. 3, чл. 156, се наказва с глоба в размер от 4000 до 5 000 000 лв.;
10. член 4, ал. 3 и 4, чл. 7, ал. 9, чл. 21, ал. 1, 6 и 10, чл. 22, ал. 1-4, 
чл. 27, ал. 1, чл. 28, ал. 1, чл. 29, 31, 32, чл. 36, ал. 2-5, чл. 38, 40, 41, чл. 42, 
ал. 1-3, чл. 43, ал. 1 и 2, чл. 45, ал. 1-9 и 11, чл. 46, ал. 1, чл. 47, чл. 48, ал. 1 и 2, чл. 49, ал. 1 и 2, чл. 53, чл. 69, ал. 1, чл. 75, ал. 4, чл. 76, чл. 81, ал. 1, чл. 83, 
чл. 86, ал. 6-8, чл. 90, ал. 2-4, 6, 9 и 10, чл. 101, ал. 1, чл. 102, ал. 1 и 2, се наказва с глоба в размер от 10 000 до 5 000 000 лв.;
11. член 6, ал. 2 и чл. 98, ал. 1, се наказва с глоба в размер от 
20 000 до 5 000 000 лв.”;
б) в ал. 2 се създават т. 7-11: 
„7. за нарушения по ал. 1, т. 7 – от 40 000 до 300 000 лв.;
8. за нарушения по ал. 1, т. 8 – от 4000 до 10 000 000 лв.;
9. за нарушения по ал. 1, т. 9 – от 10 000 до 10 000 000 лв.;
10. за нарушения по ал. 1, т. 10 – от 20 000 до 10 000 000 лв.;
11. за нарушения по ал. 1, т. 11 – от 40 000 до 10 000 000 лв.”;
в) алинея 3 се заличава.
г) алинея 4 се изменя така:
„(4) В случай на несъобразяване с приложена принудителна административна мярка по чл. 264, ал. 1 извършителите и допустителите се наказват с глоба в размер от 10 000 до 100 000 лв., а при повторно нарушение - от 20 000 до 200 000 лв.”
д) в ал. 5 се създават т. 7-12:
„7. за нарушения по ал. 1, т. 7 - от 50 000 лв.  до 300 000 лв., а при повторно нарушение – от 100 000 до 500 000 лв.;
8. за нарушения по ал. 1, т. 8 - от 4000 лв.  до 5 000 000 лв., а при повторно нарушение – от 10 000 до 10 000 000 лв.;
9. за нарушения по ал. 1, т. 9 - от 10 000 лв.  до 5 000 000 лв., а при повторно нарушение – от 20 000 до 10 000 000 лв.;
10. за нарушения по ал. 1, т. 10 – от 20 000 лв.  до 5 000 000 лв., а при повторно нарушение от 40 000 до 10 000 000 лв.;
11. за нарушения по ал. 1, т. 11 – от 50 000 лв.  до 5 000 000 лв., а при повторно нарушение от 100 000 до 10 000 000 лв.;
12. за нарушения по ал. 4 - от 20 000 до 200 000 лв., а при повторно нарушение - от 50 000 до 300 000 лв.”
36. Създава се чл. 273а:
„Чл. 273а. (1) При определянето на вида и размера на административните наказания по чл. 273 заместник-председателят отчита всички обстоятелства, които са от значение по конкретния случай, включително, когато е приложимо:
1. тежестта и продължителността на нарушението;
2. степента на отговорност на отговорното за нарушението лице;
3. финансовото състояние на отговорното за нарушението лице, определено според общия финансов оборот на отговорното юридическо лице или годишния доход на отговорното физическо лице;
4. размера на получената печалба или избегнатата загуба от отговорното за нарушението лице, както и размера на загубите, претърпени от трети лица, и загубите, нанесени на финансовите пазари, в резултат на нарушението, доколкото техният размер може да бъде определен;
5. степента на съдействие, което отговорното физическо или юридическо лице оказва на компетентния орган;
6. предходни нарушения на отговорното физическо или юридическо лице;
7. предприети мерки от отговорното физическо или юридическо лице след извършване на нарушението за предотвратяване на повторно нарушение.
(2) За целите на ал. 1 заместник-председателят има право на достъп до данъчна и осигурителна информация.”
37. Член 275 се изменя така:
„Чл. 275. (1) Комисията и заместник-председателят оповестяват на интернет страницата на комисията всяка приложена мярка и наложено наказание за нарушаване на разпоредбите на този закон и на актовете по прилагането му. Информацията, която подлежи на оповестяване, включва най-малко данни за нарушението, нарушителя, приложената мярка или наложеното наказание.

(2) По реда на ал. 1 се оповестяват само влезлите в сила принудителни административни мерки и административните наказания, наложени с влезли в сила наказателни постановления. Оповестяването се извършва, след като лицето, на което е приложена мярката или е наложено наказанието, бъде уведомено за предстоящото оповестяване.
(3) Комисията и заместник-председателят могат да вземат решение да не оповестят информацията по ал. 1 или да я публикуват в  обобщен вид, когато преценят, че:
1. публикуването на лични данни за физическо лице и идентификационни данни за юридическото лице, на което е наложена санкция, е прекомерно;
2. публикуването би застрашило стабилността на финансовите пазари или висящо наказателно производство;
3. публикуването би причинило прекомерни вреди на засегнатите лица.
(4) Оповестяването по ал. 1 се отлага за подходящ срок, ако има вероятност обстоятелствата по ал. 3 да отпаднат.
(5) Оповестената информация по ал. 1 е достъпна на официалната интернет страница на комисията в срок, не по-кратък от 5 години.
(7) Комисията информира ЕОЦКП относно всяка приложена мярка или наложено наказание, които са публикувани в съответствие с ал. 1, едновременно с публикуването й.
(8) Комисията предоставя ежегодно обобщена информация на ЕОЦКП относно приложените мерки или наложените наказания за нарушение на разпоредбите на този закон и на актовете по прилагането му.”
38. В § 1 от Допълнителните разпоредби:
а) в т. 27 думите „въз основа на” се заменят със „съгласно”;
б) създава се нова т. 28:
„28. „Пасивно управляван борсово търгуван фонд” е борсово търгуван фонд, управляван  съгласно целите и политиката на колективната инвестиционна схема, със състав и структура на портфейла, която физически възпроизвежда основни индекси на регулирани пазари на държави членки или приравнени на тях регулирани пазари от трети държави.”.
в) досегашните точки 28-37 стават съответно т. 29-38.

39. В § 2 от Допълнителните разпоредби се създава т. 5:
„5. Директива 2014/91/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. за изменение на Директива 2009/65/ЕО относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) по отношение на депозитарните функции, политиката за възнагражденията и санкциите (ОВ, L 257/186 от 28.08.2014 г.).”
§ 7. В Закона за Комисията за финансов надзор (обн., ДВ, бр. 8 от 2003 г.; изм. и доп., бр. 31, 67 и 112 от 2003 г., бр. 85 от 2004 г., бр. 39, 103 и 105 от 2005 г., бр. 30, 56, 59 и 84 от 2006 г., бр. 52, 97 и 109 от 2007 г., бр. 67 от 2008 г., бр. 24 и 42 от 2009 г., бр. 43 и 97 от 2010 г., бр. 77 от 2011 г., бр. 21, 38, 60, 102 и 103 от 2012 г., бр. 15 и 109 от 2013 г., бр. 34, 62 и 102 от 2015 г. и бр. 42 от 2016 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1.	В чл. 1, ал. 2 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”.
2.	В чл. 12, ал. 1:
а) в т. 2 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”;
б) създава се нова т. 14:
„14. е компетентен орган по прилагането на Регламент (ЕС) 
№ 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ, L 173/1 от 12.06.2014 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 596/2014”;”
в) досегашната т. 14 става т. 15.
3.	В чл. 13, ал. 1:
а) в т. 4 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”;

б) създава се нова т. 17:
„17. по предложение на ресорния заместник-председател упражнява правомощията във връзка с прилагането на Регламент (ЕС) 
№ 596/2014;”
в) досегашните т. 17-25 стават съответно т. 18-26.
4.	В чл. 15, ал. 1:
а) в т. 4 думите „глава шеста от Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „глава четвърта от Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”;
б) в т. 5 навсякъде числото „195” се заменя с „264”;
в) в т. 6 и 7 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”, а след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013” се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) № 596/2014”;
г) в т. 8 се създава буква „г”:
„г) за прогласяване на нищожност на споразумения по чл. 37, ал. 5 от Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране.”;
д) в т. 16 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”, а след думите „Регламент (ЕС) № 236/2012” се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) № 596/2014”.
4. В чл. 18:
а) в ал. 1, т. 1 и 6 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”, а след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013” се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) № 596/2014”;
б) в ал. 3 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”, а след думите „Регламент (ЕС) № 575/2013” се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) № 596/2014”.

5. В чл. 19, ал. 2, т. 1 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”, а след думите „Регламент (ЕС) № 236/2012” се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) № 596/2014”.
§ 8. В Закона за пазарите на финансови инструменти (обн., ДВ, 
бр. 52 от 2007 г.; изм. и доп., бр. 109 от 2007 г., бр. 69 от 2008 г., бр. 24, 93 и 95 от 2009 г., бр. 43 от 2010 г., бр. 77 от 2011 г., бр. 21, 38 и 103 от 2012 г., бр. 70 и 109 от 2013 г., бр. 22 и 53 от 2014 г., бр. 14, 34, 62 и 94 от 2015 г. и бр. 42 и 48 от 
2016 г.) се правят следните изменения:
1. В чл. 11, ал. 2:
а) в т. 8 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заличават, а след думите „Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране” се поставя запетая и се добавя „отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ, L 173/1 от 12.06.2014 г.) (Регламент № 596/2014)”;
б) в т. 9 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заличават, а след думите „Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране” се поставя запетая и се добавя „отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Регламент № 596/2014”.
2. В чл. 20:
а) в ал. 1, т. 4 думите „чл. 8-11 от Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти или друго грубо нарушение на този закон, Закона за публичното предлагане на ценни книжа, Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „чл. 14 и 15 от Регламент № 596/2014, Закона за публичното предлагане на ценни книжа, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”;
б) в ал. 2, т. 4 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „отменения Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Регламент 
№ 596/2014”. 
3. В чл. 51, ал. 6 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”.
4. В чл. 84, ал. 1, т. 5 думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти”.
5. В § 1, т. 2, изречение второ от Допълнителните разпоредби думите „канали по смисъла на Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „канали, чрез които публично се предоставя информация или чрез които широк кръг лица имат достъп до информация” и се поставя запетая.
§ 9. В § 1, т. 41 от Допълнителните разпоредби на Закона за публичното предлагане на ценни книжа (обн., ДВ, бр. 114 от 1999 г.; изм. и доп., бр. 63 и 92 от 2000 г., бр. 28, 61, 93 и 101 от 2002 г., бр. 8, 31, 67 и 71 от 
2003 г., бр. 37 от 2004 г., бр. 19, 31, 39, 103 и 105 от 2005 г., бр. 30, 33, 34, 59, 63, 80, 84, 86 и 105 от 2006 г., бр. 25, 52, 53 и 109 от 2007 г., бр. 67 и 69 от 2008 г., 
бр. 23, 24, 42, 93 от 2009 г., бр. 43 и 101 от 2010 г., бр. 57 и 77 от 2011 г., бр. 21 и 94 от 2012 г., бр. 103 и 109 от 2013 г., бр. 34, 61, 62, 95 и 102 от 2015 г. и бр. 33 и 42 от 2016 г.) думите „чл. 12 от Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят с „глава трета от Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ, L 173/1 от 12.06.2014 г.)”.
§ 10. В чл. 34, ал. 1 от Закона за административните нарушения и наказания (обн., ДВ, бр. 92 от 1969 г.; изм. и доп., бр. 54 от 1978 г., бр. 28 от 1982 г., бр. 28 и 101 от 1983 г., бр. 89 от 1986 г., бр. 24 от 1987 г., бр. 94 от 1990 г., бр. 105 от 1991 г., бр. 59 от 1992 г., бр. 102 от 1995 г., бр. 12 и бр. 110 от 1996 г., бр. 11, 15, 89, 59 и 85 от 1998 г., бр. 51,  67 и 114 от 1999 г., бр. 92 от 2000 г., 
бр. 25, 61 и 101 от 2002 г., бр. 96 от 2004 г., бр. 39 и 79 от 2005 г., бр. 30, 33 69 и 108 от 2006 г., бр. 51, 59 и 97 от 2007 г., бр. 12, 27, 32 от 2009 г., бр. 10, 33 39, 60 и 77 от 2011 г., бр. 19, 54 и 77 от 2012 г., бр. 17 от 2013 г., бр. 98 и 104 от 2014 г. и 
бр. 81 от 2015 г.) думите „Закона срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти” се заменят със „Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти, Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ, L 173/1 от 12.06.2014 г.)”.
§ 11. (1) Управляващите дружества и колективните инвестиционни схеми превеждат дейността си в съответствие с изискванията на § 6 в тримесечен срок от влизането в сила на тази разпоредба.
(2) Управляващо дружество, което до влизането в сила на тази разпоредба е определило депозитар на колективна инвестиционна схема, който не отговаря на предвидените в § 6, т. 13 изисквания, определя нов депозитар в съответствие с изискванията на закона в срок до 18 март 2018 г. 
§ 12. Заместник-председателят може да утвърждава образци на уведомления и други документи във връзка с прилагането на закона, Регламент № 596/2014 и актовете по прилагането му.
§ 13. Комисията дава указания по прилагането на закона.
§ 14. Законът влиза в сила от 3 юли 2016 г., с изключение на § 6, 
т. 1-10, 12-20, 23-27, 31-38 и § 10, които влизат в сила от дата на обнародването на закона в „Държавен вестник”.

Законът е приет от 43-ото Народно събрание на …………………… 2016 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Цецка Цачева)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти

С предложения проект на Закон за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби се регламентират мерки за изпълнение на Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 
2014 година относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията, наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 596/2014”. Регламент (ЕС) № 596/2014 цели създаването на единна и стабилна правна рамка, която въвежда едни и същи правила към всички лица в ЕС, като по този начин позволява намаляване на регулаторната сложност и разходите на дружествата за спазване на нормативната уредба, особено за тези с трансгранична дейност, и следва да допринесе за премахване на нарушенията на конкуренцията чрез предотвратяването на различаващи се национални изисквания.
Чрез предложения законопроект, в националното законодателство се въвеждат и разпоредбите на Директива за изпълнение (ЕС) 2015/2392 на Комисията от 17 декември 2015 г. относно Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на съобщаването на компетентните органи за действителни или възможни нарушения на посочения регламент, наричана по-нататък „Директива № 2015/2392”. С посочената директива се цели създаването на условия за лицата, които съобщават за действителни или възможни нарушения на Регламент (ЕС) 
№ 596/2014 (подаващите сигнали за нарушения лица) на компетентните органи, и да им съдействат за разкриването на нарушения, свързани с пазарна злоупотреба, както и за налагането на съответните санкции.
Също така със законопроекта се предвиждат изменения в Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране, с които в българското законодателство се въвеждат изискванията на Директива 2014/91/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 година за изменение на Директива 2009/65/ЕО относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) по отношение на депозитарните функции, политиката за възнагражденията и санкциите (Директива 2014/91/ЕС). Въвежданите с Директива 2014/91/ЕС промени отчитат развитието на пазара и натрупания до момента опит на участниците на пазара и надзорните органи, по-специално с оглед отстраняване на различията в националните разпоредби на държавите членки относно задълженията и отговорността на депозитарите, политиката за възнагражденията и санкциите.
I. Необходимостта от приемане на изцяло нов закон произтича от отмяната на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба), която е въведена в българското законодателство със сега действащия Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти. С новия Регламент (ЕС) № 596/2014 е установена нова регулаторна рамка за злоупотребата с вътрешна информация, незаконното разкриване на вътрешна информация и манипулирането на пазара, която от 3 юли 2016 г. ще бъде задължителна и пряко приложима за Република България. С оглед на това глави втора, трета и четвърта от действащия Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти следва да бъдат изцяло отменени и вместо тях да се прилагат разпоредбите на Регламент (ЕС) № 596/2014.
1. Разпоредби относно определянето на компетентни органи и упражняването на правомощия по Регламент (ЕС) № 596/2014, определяне на срокове за разкриване на информация и принудителни административни мерки
В изпълнение на чл. 22 от Регламент (ЕС) № 596/2014 със законопроекта Комисията за финансов надзор и заместник-председателят на комисията, ръководещ управление „Надзор на инвестиционната дейност”, са определени като компетентни органи по смисъла на чл. 22 от регламента. Законопроектът предвижда Комисията за финансов надзор да упражнява правомощията по чл. 13, 24, 25, 26, 29, 30, параграф 2, букви „г“, „д“ и „е“ и 
чл. 33 от Регламент (ЕС) № 596/2014, които са свързани с установяване на приети пазарни практики, със сътрудничество с Европейския орган за ценни книжа и пазари, с органите на други държави членки и с трети държави,  с разкриване на лични данни на трети държави, както и с предприемане на някои от административните мерки по регламента. От своя страна, заместник-председателят на комисията, ръководещ управление „Надзор на инвестиционната дейност”, ще упражнява всички правомощия на компетентен орган по регламента, които не са предоставени в изричната компетентност на комисията и които правомощия са свързани основно с упражняването на текущ надзор.
С цел осигуряване изпълнението на чл. 30 от регламента в законопроекта са предвидени принудителни административни мерки и административно-наказателни разпоредби, като следва да се отбележи, че максималните размери на предвидените в законопроекта глоби и имуществени санкции произтичат от размера на санкциите в регламента. Изрично се урежда, че при определяне на вида на принудителната мярка, съответно при определяне на вида и размера на административните наказания, се вземат предвид обстоятелствата по чл. 31 от Регламент (ЕС) 
№ 596/2014.
2. Въвеждане в българското законодателство изискванията на Директива № 2015/2392
С Директива № 2015/2392 се определят правилата, с които се установяват процедурите, посочени в чл. 32, параграф 1 от Регламент (ЕС) 
№ 596/2014, включително договореностите за съобщаване на нарушения на посочения регламент и за последващи съобщаването мерки, както и мерки за защита на лицата, работещи по трудов договор, и мерки за защита на личните данни. В глава втора от законопроекта „Съобщаване за нарушения на този закон и на Регламент (ЕС) № 596/2014 и актовете по неговото прилагане”, в която в съответствие с изискванията на директивата се въвеждат разпоредби в следните насоки:
- определят се длъжностни лица от администрацията на Комисията за финансов надзор, които да отговарят за съответни дейности във връзка с приемането на съобщения за нарушения на закона, на Регламент (ЕС) 
№ 596/2014 и актовете по неговото прилагане, и органът, който ги определя;
- съдържанието на информацията за реда за приемане на съобщения за нарушения, която се публикува на интернет страницата на Комисията за финансов надзор;
- обхвата на процедурите за работа със съобщения за нарушения и органа, който ги утвърждава;
- изискванията към специалните комуникационни канали, чрез които се извършва приемането на съобщения за нарушения и предприемането на съответни последващи мерки;
- въвежда се изискване Комисията за финансов надзор да предприема необходимите мерки, за да гарантира, че всяко съобщение за нарушение, прието чрез средства, различни от специалните канали за комуникация, се препраща без изменение на длъжностните лица, които отговарят за приемане на съобщения за нарушения, посредством специалните канали за комуникация;
- воденето на регистър на приетите съобщения, изпращането на потвърждение за получено съобщение и съответни правила в зависимост от начина, който се използва за подаване на  съобщение за нарушение;
- изискванията към процедури за гарантиране на ефективен обмен на информация и сътрудничество между компетентните органи и всички други органи, участващи в защитата на работещите на трудов договор лица, които съобщават за нарушения на Регламент (ЕС) № 596/2014 до компетентния орган или са обвинени в извършването на нарушения, срещу ответни действия, дискриминация или други видове несправедливо отношение, възникнали поради или във връзка с подаването на съобщения за нарушения на Регламент (ЕС) № 596/2014, както и органа, който ги утвърждава;
- въвеждат се задължения за Комисията за финансов надзор във връзка със защита на информацията, включително на личните данни, свързана с подадените съобщения за нарушения;
- предвижда се редовно и най-малко на всеки две години да се актуализират процедурите за работа със съобщения за нарушения. 
Не се очаква законодателните промени да се отразят съществено на дейността на емитентите и другите задължени по регламента и актовете по неговото изпълнение лица.
II. Изменения и допълнения в Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране, произтичащи от транспонирането на Директива 2014/91/ЕС
С § 6 от Преходните и заключителните разпоредби на ЗПМПЗФИ се предлагат изменения и допълнения в Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране (ЗДКИСДПКИ) в следните насоки:
1. Разпоредби по отношение на депозитарите – за извършване на дейност, задължения, отговорност, делегиране на функции
Част от ключовите разпоредби на първата Директива за ПКИПЦК (Директива 85/611/ЕИО) са изискванията към депозитарите, действащи от името на колективна инвестиционна схема, чиято основна цел е да се осигури високо ниво на защита на инвеститорите. Въпреки важната роля на депозитарите, от приемането на първата Директива за ПКИПЦК през 1985 г. включените в нея правила по отношение на тяхната дейност не бяха променяни до приемането на такива с Директива 2014/91/ЕС.
С цел да се осигури необходимото ниво на хармонизация на съответните регулаторни изисквания в различните държави членки се предлагат допълнителни изисквания към депозитарите на колективни инвестиционни схеми, както и разпоредби, насочени към изясняване на отговорността им в случай на загуба на активи на колективни инвестиционни схеми под тяхно попечителство или при неправилно изпълнение на депозитарните им функции. Уреждат се хипотезите и приложимите условия за делегиране на задължения за попечителство от депозитаря на трето лице. С разпоредбите се цели да се гарантира, че третите лица, на които са делегирани функции за попечителство, разполагат с необходимите средства за изпълнение на своите задължения по отношение на активите на колективни инвестиционни схеми.
2. Разпоредби по отношение на възнагражденията на висшето ръководство, служителите, поемащи рискове, и служителите с контролни функции
С настоящите изменения и допълнения в ЗДКИСДПКИ се въвеждат и допълнителни изисквания към политиките на възнагражденията, които управляващите дружества следва да приемат и прилагат. Въведените с Директива 2014/91/ЕС разпоредби се отнасят до политиката за възнагражденията на висшето ръководство, служителите, поемащи рискове, и служителите с контролни функции. Тези правила следва също да се прилагат спрямо инвестиционните дружества, които не са посочили управляващо дружество, лицензирано съгласно Директива 2009/65/ЕО.
При изготвянето и прилагането на политиката за възнагражденията управляващото дружество спазва изисквания, съобразени с размера и организацията на управляващото дружество, както и с характера, обхвата и сложността на дейността му. Управляващото дружество създава комитет по възнагражденията, който осигурява извършването на компетентна и независима преценка на политиката за възнагражденията. Политиките за възнаграждения се отнасят до определени категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковите профили на колективните инвестиционни схеми, управлявани от съответното управляващо дружество. Подробности относно актуалната политика за възнагражденията и резюме на политиката за възнагражденията следва да се включват и в проспекта за публичното предлагане на дялове на колективната инвестиционна схема.

3. Промени по отношение на административно-наказателните разпоредби
Със законопроекта се правят изменения и допълнения на административно-наказателните разпоредби на ЗДКИСДПКИ. Въведени са принудителни административни мерки и административни наказания, произтичащи от изричното изискване на Директива 2014/91/ЕС за наличието на такива санкции в законодателствата на държавите членки. След извършен от Европейската комисия преглед на действащите национални режими за налагане на санкции и на практическото им прилагане се установява, че нивата на паричните санкции се различават значително в отделните държави членки, вследствие на което въведените с Директива 2014/91/ЕС разпоредби отразяват текущите хоризонтални политики по отношение на санкциите и мерките в сектора на финансовите услуги.
В законопроекта се въвеждат промени в глава двадесет и пета – „Административнонаказателна отговорност”. С тях се гарантира, че видът и размерът на административните имуществени санкции са ефективни, пропорционални и възпиращи. При определянето на административните имуществени санкции заместник-председателят на Комисията за финансов надзор, ръководещ управление „Надзор на инвестиционната дейност”, отчита обстоятелства, като: тежест и продължителност на нарушението, степен на отговорност на лицето, отговорно за нарушението, финансово състояние на отговорното за нарушението лице, размер на реализираната печалба или избегнатата загуба от отговорното лице, вреди, нанесени на други лица и др. Комисията и заместник-председателят оповестяват на интернет страницата на комисията всяка приложена мярка и всяко наложено наказание за нарушаване разпоредбите на закона и на актовете по прилагането му. Оповестената информация е достъпна на официалната интернет страница на комисията в срок, не по-кратък от 5 години. 
4. Със законопроекта се предлагат и промени, които целят развитие на инвестиционния сектор чрез предоставяне на възможности, които са характерни за колективните инвестиционни схеми в други европейски държави. 

Действащият ЗДКИСДПКИ дава възможност колективна схема да издава акции и дялове само срещу парични вноски. Съществуващата международна практика по отношение на борсово търгуваните фондове е записването на техни дялове да се извършва и срещу финансови инструменти в съответната пропорция (т. нар. „in-kind creation“). С оглед на тези практики и в отговор на заявения от участниците на пазара интерес е предложена уредба, предоставяща възможност за създаването на колективни инвестиционни схеми, при които записването на дялове от тях се осъществява срещу финансови инструменти. Тази възможност се предоставя само по отношение на борсово търгуваните фондове, които следват политика на пасивно управление на активите, като репликират физически борсови индекси на регулирани пазари в ЕС или на еквивалентни на тях пазари в трети държави. 
Очаква се въвеждането на тази уредба да предостави нови възможности за инвестиране, което ще допринесе за привличане на 
по-широк кръг инвеститори, предвид възможностите за по-голяма гъвкавост при инвестирането в тези фондове, като по този начин ще се създадат предпоставки за увеличаване оборотите на борсовата търговия и в крайна сметка ще допринесе за развитието на капиталовия пазар у нас.
Също така се предлага изменение в чл. 51 от ЗДКИСДПКИ, като се увеличава от два на шест месеца срокът за привеждане в съответствие с инвестиционните ограничения на колективните инвестиционни схеми. С това се цели да се избегне продажба на инструментите в портфейлите на колективните схеми на загуба при неподходящи пазарни условия, като същевременно се защитават интересите на инвеститорите.
III. Със законопроекта се предвижда отмяна на сега действащия Закон срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти. 
Предложени са и правно-технически изменения и допълнения в Закона за Комисията за финансов надзор, Закона за пазарите на финансови инструменти, Закона за публичното предлагане на ценни книжа и Закона за административните нарушения и наказания.
В съответствие с чл. 39 от Регламент (ЕС) № 596/2014 се предвижда новият закон да влезе в сила от 3 юли 2016 г., като на тази дата изтича срокът за транспониране на Директива 2015/2392, определен в чл. 13 от нея.

Измененията и допълненията в Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране се предвиждат да влязат в сила от деня на обнародване на закона в „Държавен вестник”.
За прилагането на законопроекта не са необходими допълнителни финансови средства от държавния бюджет. 

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

(Бойко Борисов)

Р е п у б л и к а   б ъ л г а р и я
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

№……….………………….		
……………………. 2016 г.	
ДО

ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-жа ЦЕЦКА ЦАЧЕВА

УВАЖАЕМА ГОСПОЖО ЦАЧЕВА,

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение ................... на Министерския съвет от 2016 г. проект на Закон за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти.
ПРИЛОЖЕНИЕ: Съгласно текста.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

  (Бойко Борисов)