ДО
ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ
Г-ЖА ЦЕЦКА ЦАЧЕВА

УВАЖАЕМА ГОСПОЖО ПРЕДСЕДАТЕЛ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 73, ал. 1 от ПОДНС внасям законопроект за изменение и допълнение на Изборния кодекс с мотиви към него.
Моля законопроектът да бъде представен за разглеждане и гласуване съгласно установения ред.

Георги Кадиев
народен представител

РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ 
ЧЕТИРИДЕСЕТ И ТРЕТО НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

ЗАКОН
ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА
ИЗБОРНИЯ КОДЕКС

В сила от 05.03.2014 г.
Обн. ДВ. бр.19 от 5 Март 2014г., изм. ДВ. бр.35 от 22 Април 2014г., изм. ДВ. бр.53 от 27 Юни 2014г., изм. ДВ. бр.98 от 28 Ноември 2014г., изм. ДВ. бр.79 от 13 Октомври 2015г., изм. и доп. ДВ. бр.39 от 26 Май 2016г.

§ 1. В чл. 7, ал. 1 думите „територията на страната се разделя на” се заменят със „се образуват”.

§ 2. В чл. 11 се правят следните изменения:
1. Заглавието се изменя така: „Определяне на условията и реда за образуване на секции“.
2. Алинея 2 се отменя. 

	§ 3. В чл. 12 след думата „място“ се добавя „въз основа на обобщените данни по чл. 14“ .

	§ 4. В чл. 13 се създават нови ал. 2, 3 и 4:
„(2) Ръководителите на дипломатическите и консулските представителства определят местоположението на избирателните секции извън страната въз основа на териториалното разпределение на българската общност в съответното място.
(3) Организациите на българските граждани в съответното място може да правят предложение за местоположението на избирателните секции извън страната до ръководителите на дипломатическите и консулските представителства. Предложението се прави не по-късно от 25 дни преди изборния ден и се публикува незабавно на интернет страницата на съответните дипломатически и консулски представителства.
(4) Ръководителите на дипломатическите и консулските представителства може да определят местоположението на избирателните секции извън страната въз основа на предложенията по ал. 3.“

§ 5. Член 14 се изменя така:
„Образуване на избирателни секции извън страната
Чл. 14. Избирателните секции извън страната се образуват:
1. където има дипломатическо или консулско представителство - при наличие на не по-малко от 20 избиратели, подали заявление по чл. 16, ал. 1;
2. извън т. 1 - при наличие на не по-малко от 40 избиратели, подали заявление по чл. 16, ал. 1; при избори за членове на Европейския парламент от Република България такива секции се образуват само в държави - членки на Европейския съюз;
3. в местата, в които на проведени до 5 години преди изборния ден избори е имало образувана поне една избирателна секция, в която са гласували не по-малко от 100 избиратели; списъкът на местата и прогнозният брой секции във всяко място се обявява от Централната избирателна комисия не по-късно от 50 дни преди изборния ден; при избори за членове на Европейския парламент от Република България такива секции се образуват само в държави -членки на Европейския съюз;
4. извън местата по т. 1 - 3 по преценка на ръководителите на дипломатическите и консулските представителства въз основа на общия брой подадени заявления или на общия брой на гласувалите на предходни избори, включително и когато броят на подадените заявления за определено място е по-малък от 40; ръководителите на дипломатическите или консулските представителства на Република България изпращат мотивирано предложение до Централната избирателна комисия не по-късно от 22 дни преди изборния ден; при избори за членове на Европейския парламент от Република България такива секции се образуват само в държави -членки на Европейския съюз.
§ 6. В чл. 59, ал. 1, т. 1 накрая се добавя „с изключение на многомандатния изборен район извън страната“.

§ 7. В чл. 247 се правят следните изменения и допълнения:
1. Точка 1 се изменя така:
   	„1. определя броя на мандатите в многомандатните изборни райони по методиката съгласно приложение № 1;“.
2. Създава се нова т. 2:
„2. изпълнява функциите на районна избирателна комисия за многомандатния изборен район извън страната;“.
3. Досегашните т. 2, 3, 4, 5 и 6 стават съответно т. 3, 4, 5, 6 и 7.

§ 8. В чл. 249, ал. 1, изречение първо думите „територията на страната се разделя на” се заменят със „се образуват”, числото „31” се заменя с „32”, а думите „и два в област Пловдив” се заменят с „два в област Пловдив и един многомандатен изборен район извън страната“, а в изречение второ накрая се добавя „в страната“.

§ 9. В чл. 261 ал. 6 се отменя.

§ 10. В чл. 278, ал. 5 думите „освен в случаите по чл. 261, ал. 6“  се заличават.

§ 11. В чл. 375 думите „ал. 2 и 3“ се заменят с „т. 2 - 4“ .

§ 12. В Приложение № 1 към чл. 248 се правят следните изменения и допълнения:
1. Точка 2.1 се изменя така:
          „2.1. Броят на мандатите в многомандатните изборни райони (МИР) се определя в зависимост от броя на населението по данни, предоставени от Националния статистически институт на база на резултатите от последното преброяване на населението - за изборните райони в страната, и броя гласували на предходните два избора за Народно събрание - за изборния район извън страната.”
2.Точка 2.4 се изменя така:
         „2.4. Усредненият брой гласували на предходните два избора за Народно събрание се разделя на 240, съответно на 400 за ВНС и полученото частно се нарича тежест на един мандат.” 
          3. Създават се нови т. 2.5, 2.6 и 2.7:
         „2.5. Усредненият брой на гласувалите в избирателния район извън страната на предходните два избора за Народно събрание се разделя на тежестта на един мандат изчислена по т. 2.4. Избирателният район извън страната получава толкова мандати колкото е цялата част на полученото при това деление частно. Когато остатъкът е равен или по-голям от 0,5 се добавя още един мандат.  
2.6 От общия брой мандати се изважда резултатът по т. 2.5. Резултатът от изваждането представлява броя мандати за разпределяне в изборните райони в страната.
2.7. Полученото число мандати в т. 2.6 се разпределя между избирателните райони в страната съгласно процедурата в т. 2.8-2.14.“
          4. Досегашната т. 2.5 става т. 2.8 и се изменя така:
          „2.8. Броят на населението за страната по данни, предоставени от Националния статистически институт на база на резултатите от последното преброяване на населението, се разделя на броя мандати определен в т. 2.6 и полученото частно определя единната норма на представителство за страната.“
	5. Досегашната т. 2.6 става т. 2.9 и се изменя така:
          „2.9. Броят на населението от всеки МИР се разделя на единната норма на представителство за страната.“
6. Досегашната т. 2.7 става т. 2.10 и се изменя така:
„2.10. Всеки МИР първоначално получава толкова мандати, колкото е цялата част от частното по т. 2.9.“
7. Досегашната т. 2.8 става т. 2.11 и се изменя така: 
          „2.11. Оставащите мандати до числото по т. 2.6 се разпределят на МИР с най-големите остатъци (дробната част от частното по т. 2.9).“
8. Досегашната т. 2.9 става т. 2.12 и се изменя така:
           „2.12. Първи получава допълнителен мандат МИР с най-голям остатък, втори получава допълнителен мандат МИР със следващия по големина остатък и т.н. до изчерпване на мандатите.“
9. Досегашната т. 2.10 става т. 2.13 и се изменя така:
          „2.13. Когато процедурата по т. 2.12 не може да продължи поради наличието на равни остатъци, чийто брой е по-голям от броя на останалите неразпределени мандати, тези мандати се разпределят чрез жребий от ЦИК. Датата и часът на жребия се определят от ЦИК. При тегленето на жребия може да присъстват представители на партиите, коалициите и инициативните комитети, наблюдатели и представители на средствата за масово осведомяване.“
10. Досегашната т. 2.11 става т. 2.14 и се изменя така:
          „2.14. Окончателният брой мандати за всеки МИР в страната е сумата от първоначално получените мандати по т. 2.10 плюс до един допълнителен мандат по т. 2.12 и 2.13.“
         11. Досегашните т. 2.12, 2.13 и 2.14 се отменят. 
         12. В т. 2.15 думите „т. 2.6“ се заменят с „т. 2.5“.

Георги Кадиев
народен представител

МОТИВИ

КЪМ ПРОЕКТА НА ЗАКОН ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА
ИЗБОРНИЯ КОДЕКС

С проекта на Закон за изменение и допълнение на Изборния кодекс се предлага:
I. Да бъдат въведени отменените правила за образуване на избирателните секции извън страната, действали през 2014 г. и 2015г., въведени по настояване на българите в чужбина. 
Тези правила сработиха и не предизвикаха проблеми при два избора –  избори за Европейски парламент май 2014г., избори за Народно събрание октомври 2014г., и на националния референдум - октомври 2015г.
 Целта е да се възстановят отменените облекчени условия за гласуване на българските граждани в чужбина, респективно за създаване на избирателни секции, които позволиха значително нарастване на избирателната активност сред относително разпръснатите български общности в Западна Европа и Северна Америка (+67%). По този начин всички български граждани извън страната, ако желаят, ще могат да упражнят активното си право на гласуване. 
	Освен в интерес на избирателите, предлаганите правила, в частност режима на т.нар. автоматични секции (разкриват се там, където на предходни избори са гласували  не по-малко 100 избиратели), е в интерес и на по-добрата и по-евтина организационно-техническа подготовка на изборния процес зад граница, защото създават предвидимост. Това е така, тъй като образуването на тези секции, техният брой и местоположение стават известни в ранен момент от предизборната подготовка - близо два месеца преди изборния ден (всъщност яснота къде ще има секции за следващ избор съществува много по-рано, въз основа на публичните данни на ЦИК за броя гласували на предходни избори). Така участниците в процеса - ЦИК, МВнР, дипломатически и консулски представителства по места, български общности, могат своевременно да извършат необходимите действия за оптимална подготовка на изборния ден: получаване на разрешение от приемащата страна, своевременно намиране и запазване на подходящи зали, навременна оценка на необходимия брой държавни служители за командироване зад граница за участие в секционните избирателни комисии и тяхното качествено обучение, материално обезпечаване с необходимата техника по места - лаптопи, скенери и т.н., гарантираща спазване на правилата на ИК и вярното и сигурно отразяване на изборния резултат. Не на последно място, партиите и наблюдателските организации имат достатъчно време да предвидят техни участници в секционните избирателни комисии, респективно наблюдатели в секциите, с цел гарантиране на честен изборен процес и пресичане на нарушенията.
	Като позволяват ранна подготовка, предлаганите правила дават и възможност за намаляване на финансовите разходи по организацията на изборите зад граница. Справка, получена от Министерство на външните работи, относно разходите направени за провеждане на изборите за Народно събрание през 2014г. сочи, че за 428 секции зад граница (144 990 гласували) те възлизат общо на 1 382 013 лв. или 3229 лв. на изборна секция или 9,53 лв. на избирател, като в това се включват командировъчни на служители от страната и на място (775 хил. лв.), наеми за зали (145 хил. лв.), материално-техническо обезпечаване (250 хил. лв.), заплащане на членове на СИК (130 хил. лв.) и др. 
	Обратно, при режима на откриване на секции чрез заявления, едва 20 дни преди изборния ден става окончателно ясно къде ще бъдат откривани избирателни секции зад граница, което създава организационно напрежение и оскъпява значително процеса.
	Освен като част от изборното законодателство, тези правила, като стимулират взаимодействието и сътрудничеството на българските дипломатически и консулски представители с местните общности, следва да се разглеждат и като част от държавната политика за българите извън страната по приобщаването им към националния живот и запазването на националната им идентичност.

II. При избори за народни представители да се създаде 32–ри изборен район извън страната, за да може избирателите извън нея да гласуват за кандидатски листи и с преференция, а не само за партии и коалиции. Създаването на пълноценен изборен район за избирателите извън страната решава серия от проблеми на сегашната изборна система, сред които на първо място спазването на конституционния принцип за равно право на избирателите извън страната, но и сериозните изкривявания на пропорционалността на вота в районите вътре в страната (феноменът „Александър Методиев – „бат Сали“). С предложената промяна в приложение № 1 към чл. 248 се предвижда и начинът за определяне на мандатите в този район. Най-справедливият от математическа гледна точка метод и същевременно гарантиращ най-точно спазване на конституционния принцип за равно избирателно право, е определянето на броя на мандати във всеки изборен район да става ad hoc въз основа на броя на гласувалите в изборния ден, т.е. след провеждането на изборите, а не предварително. Този начин на определяне на броя мандати се нарича „плаващи мандати”. Лесен за разбиране и математически справедлив, този вариант създава обаче известна непредвидимост за политическите субекти - партии и коалиции, доколкото те ще съставят своите кандидатски листи без предварително да знаят колко мандата ще се разпределят в съответния изборен район. Този метод се използва в Република Хърватска за определяне на мандатите в MИР Чужбина (като там особеността обаче е, че парламентът няма фиксиран брой депутати). 
За да се избегне тази непредвидимост, е предложен вариант, при който мандатите се определят предварително, като тези за район „Чужбина“ се основават на усреднената избирателна активност на предходните два избора за Народно събрание, а тези за страната се разпределят както и досега според данните за населението в страната според преброяването на НСИ. Предимството е, че се продължава дългогодишната традиция по определяне на мандатите. 
При даден изборен резултат, наличието на изборен район в чужбина не води до промяна на броя мандати, спечелени от дадена партия, а само до различното им персонифициране (разпределяне) по кандидатските листи и тези в районите извън страната.

	Име и подпис(и) на вносителя (ите):