ДО
Г-ЖА ЦЕЦКА ЦАЧЕВА
ПРЕДСЕДАТЕЛ
НА 43-ТО НАРОДНО СЪБРАНИЕ

УВАЖАЕМА ГОСПОЖО ПРЕДСЕДАТЕЛ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България  и чл. 73, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание внасяме Законопроект за изменение и допълнение на Данъчно-осигурителния процесуален кодекс. 
Моля, законопроектът да бъде представен за разглеждане и гласуване съгласно установения ред.

Вносители:
Янаки Стоилов
Чавдар Георгиев
Румен Гечев
Михаил Миков
Дора Янкова
Димитър Горов
Филип Попов

РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ 
ЧЕТИРИДЕСЕТ И ТРЕТО НАРОДНО СЪБРАНИЕ
____________________________________________________
Проект
З А К О Н
за изменение и допълнение на Данъчно-осигурителния процесуален кодекс
(обн. ДВ. бр. 105 от 2005 г., изм. ДВ. бр. 30, 33, 34, 59, 63, 73, 82, 86, 95 и 105 от 2006 г., изм. ДВ. бр. 46, 52, 57, 59, 108 и 109 от 2007 г. ..., изм. ДВ. бр. 42 от 2016 г.)

§ 1. В чл. 147, ал. 3 думите „местонахождението на решаващия орган“ се заменят с „адреса на жалбоподателя“.

§ 2. В чл. 156 се правят следните изменения:
1. в ал. 1 думите „местонахождението му“ се заменят с „адреса на жалбоподателя“.
2. в ал. 5 думите „местонахождението му“ се заменят с „адреса на жалбоподателя“.

§ 3. В чл. 162, ал. 2, т. 6 след думата „общините“ се добавя „включително съдебните разноски, направени от органите на съдебната власт при осъществяване на публичните им функции“.

Вносители:
Янаки Стоилов
Чавдар Георгиев
Румен Гечев
Михаил Миков
Дора Янкова
Димитър Горов
Филип Попов

М О Т И В И
към проекта на Закон за изменение и допълнение на Данъчно-осигурителния процесуален кодекс

Първата промяна, изразена в първите два параграфа, засяга местната подсъдност за делата, които се водят по реда на ДОПК пред административните съдилища. Сегашната уредба следва модел на подсъдност, определяна от местонахождението на териториалната данъчна дирекция. В следствие на това всички данъчни дела се концентрират в пет по-големи съдилища в София, Пловдив, Варна, Бургас и Велико Търново. Така заради практическото удобство на териториалните звена на НАП се създават затруднения за гражданите и юридическите лица. Тези затруднения се изразяват както в допълнителни разходи, така и в допълнително време.
Предлаганото изменение доближава административното правосъдие по делата за публични вземания до гражданите. Заедно с това то допринася за относително равномерното разпределяне на тези дела между всички административни съдилища в страната. Установената през последните години практика и тълкувателна дейност на Върховния административен съд гарантира, че разглеждането на делата по ДОПК в повече на брой съдилища няма да допусне отклонения от еднаквото прилагане на закона. 

Втората промяна, изразена в третия параграф, е в отговор на няколкогодишен спор между органите на съдебната власт и НАП, отнасящ се до задължението на НАП да събира публичните държавни вземания. Този спор би трябвало да се реши като съдебните разноски, които органите на съдебната власт правят в изпълнение на публичните им функции, се признаят също за публични вземания. Посочените разноски, които по силата на процесуалните закони трябва да бъдат възстановени от осъдените лица, след присъждането им със съответния съдебен акт, добиват характер на публични държавни вземания. Само за последните години става дума за няколко стотин милиона лева, вкл. лихвите за просрочие, които не са постъпили в бюджета на съдебната власт. Събирането на разноските по реда на ДОПК би освободило органите на съдебната власт от необходимостта да търсят допълнителни бюджетни средства, за да съберат вземанията си. Освен това ще се увеличат постъпленията в бюджета на съдебната власт, респективно ще намалее делът на трудносъбираемите и несъбираемите вземания. 

Вносители:
Янаки Стоилов
Чавдар Георгиев
Румен Гечев
Михаил Миков
Дора Янкова
Димитър Горов
Филип Попов