Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

за изменение и допълнение на Закона за публичните финанси

(Обн., ДВ, бр. 15 от 2013 г.; изм. и доп., бр. 95 от 2015 г., бр. 43 от 2016 г. и бр. 91 от 2017 г.)

§ 1. В чл. 25 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 3:
„(3) Дефицит на сектор "Държавно управление" на годишна основа, надвишаващ този по ал. 2, се допуска при извънредни обстоятелства по чл. 24, ал. 3.“
2. Досегашната ал. 3 става ал. 4.
§ 2. В чл. 26 се правят следните изменения:
1. В ал. 2, изречение първо думата „само“ се заменя с „при извънредни обстоятелства по чл. 24, ал. 3 или“.
2. Алинея 3 се изменя така:
„(3) В случай на очаквано превишение на годишния ръст на разходите над референтния растеж на потенциалния брутен вътрешен продукт, извън случаите по ал. 2 и 4, със средносрочната бюджетна прогноза по чл. 79, ал. 3 се определят допълнителни мерки за постигане на допустимото съотношение по ал. 1 през следващата година, а при извънредни обстоятелства – през годината, следваща отпадането им.“
§ 3. В чл. 27, ал. 5 думите „и при условие, че не се надвишава максимално допустимият размер на дефицита на сектор „Държавно управление“ по чл. 25, ал. 2“ се заменят с „по чл. 24, ал. 3“.
§ 4. В чл. 28 се създава ал. 3:
„(3) Максимален размер на разходите по консолидираната фискална програма, надвишаващ този по ал. 1, се допуска при извънредни обстоятелства по чл. 24, ал. 3.“
§ 5. В чл. 37, ал. 1  т. 4 се изменя така:
„4. други гаранции, които са предвидени в закон или произтичат от международни задължения на Република България и/или от правото на Европейския съюз, с изключение на гаранциите по чл. 51, ал. 3, т. 4, буква „а“ от Закона за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници.“
§ 6. В чл. 79, ал. 5 думите „един месец“ се заменят с „една седмица“.

Заключителни разпоредби
§ 7. В Закона за държавния бюджет на Република България за 2020 г. (обн., ДВ, бр. 100 от 2019 г.; изм., бр. 28, 34 и 60 от 2020 г.), в 
чл. 68, ал. 2 накрая се поставя запетая и се добавя „и по инструменти на Европейския съюз”.
§ 8. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.

Законът е приет от 44-ото Народно събрание на ………..…... 2020 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Цвета Караянчева)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за публичните финанси

Разразилата се в световен мащаб пандемия от COVID-19 и последвалата я глобална икономическа стагнация, довела до свиване на икономическата активност и заетостта и отразила се крайно неблагоприятно върху редица сектори от икономиката, поставиха на тежко изпитание фискалните рамки на огромен брой държави, в т.ч. и на България.
В тази връзка спазването на фискалните правила, които понастоящем са в сила, се превърна в огромно предизвикателство за почти всяка държава от Европейския съюз, като прогнозите са за значително влошаване както на бюджетните дефицити, така и на нивото на държавния дълг през настоящата година, а евентуално и в бъдещ период. 
В рамките на Европейския съюз беше активирана клаузата за дерогация по Пакта за стабилност и растеж, която позволява по време на извънредни обстоятелства бюджетният ефект от мерките, пряко свързани с последиците от преодоляването на пандемията, да бъде изключен, когато Европейската комисия оценява спазването на правилата по Пакта.
Следва да се отбележи, че в отговор глобалните предизвикателства, свързани с овладяване и преодоляване на последствията от възникналата пандемия от COVID-19, е в ход реализация на Плана за възстановяване на Европа, предвиждащ възможности за държавите - членки на Европейския съюз, за достъп до ресурси от фондове, програми и механизми, което налага промени на фискалните правила, за да се позволи безпроблемното им използване.
Това доведе до необходимост от преразглеждане на регулациите и правилата в областта на фискалната политика и тяхната гъвкавост на фона на глобалните предизвикателства пред икономиката и бюджета, което е водещ мотив за разработването на настоящия законопроект. 
Изключително динамичната ситуация и необходимостта от вземането на бюджетни решения, включително преоценка на параметрите на бюджетната рамка в средносрочен план, съгласно разпоредбите на Закона за публичните финанси (ЗПФ), налагат спешно да бъдат разгледани промени в регламентираните правила и ограничения, които са основа за разработването на фискалната политика, за изготвянето на разчети по основни бюджетни показатели и са гарант за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Съгласуваността между заложените в Закона за публичните финанси национални цифрови фискални правила и правилата, произтичащи от изискванията на европейското право, също са ключов мотив за предлаганите промени. Съгласно Доклада за България за 2020 г. Европейски семестър 2020 г.: оценка на напредъка в структурните реформи, предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси и резултати от задълбочените прегледи в съответствие с Регламент (ЕС) № 1176/2011 в частта за бюджетната рамка се отбелязва, че тя включва и сложен набор от приложими цифрови правила. Според базата данни на Комисията фискалното управление в България се осъществява чрез значителен брой числови ограничения и съответно е най-голям в рамките на Съюза.
На равнището на сектор „Държавно управление“ четири правила се основават на критериите от Маастрихт (на основата на текущо начисляване), докато другите две следват националните счетоводни понятия (на касова основа). 
Въз основа на информацията относно съответствието в базата данни на Комисията за периода 2015-2017 г. се отчита, че България се придържа към фискалните си правила, но въпреки това големият брой и различаващите се счетоводни стандарти, предвидени в правилата, биха оправдали известно рационализиране.
Същите констатации и препоръки се отбелязват и от други институции – Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, Световната банка и др. 
Следователно има потенциал за разглеждане на опциите за опростяване, като същевременно се запазят трите ключови цели на настоящия набор от правила – за ограничаване на публични разходи, за осигуряване на дългосрочна фискална устойчивост на публичния дълг и за насърчаване на антициклична фискална политика.
Основните причини за предлаганите изменения и допълнения в Закона за публичните финанси са свързани с въвеждането на норми за временно отклонение от ограниченията на националните фискални правила при определени извънредни ситуации, с цел да бъде ограничено процикличното им влияние.
С приемането на законопроекта за изменение и допълнение на Закона за публичните финанси се цели:
•	създаване на по-голяма гъвкавост по отношение на националните фискални правила при наличието на извънредни обстоятелства;
•	ясно дефиниране на ограниченията и допустимите отклонения;
•	осигуряване изпълнението на мерки за ограничаване и преодоляване на последиците от възникнали извънредни ситуации.
Създаването на нова ал. 3 в чл. 25 дава възможност дефицитът на сектор "Държавно управление" на годишна основа да надвишава 3 на сто от БВП при извънредни обстоятелства (необичайни събития) извън контрола на Министерския съвет, имащи сериозно въздействие върху финансовата позиция на сектор "Държавно управление".
С промените в чл. 26, ал. 2 се разширява възможността при наличието на извънредни обстоятелства извън контрола на Министерския съвет, имащи сериозно въздействие върху финансовата позиция на сектор „Държавно управление“, годишният ръст на разходите да надхвърли референтния растеж на потенциалния брутен вътрешен продукт, като по този начин се постига консистентност с чл. 24, ал. 1, а с ал. 3 се осигурява съответствие на сроковете за предприемане на допълнителни мерки за връщане към допустимото ограничение. Ситуацията с избухналата пандемия от COVID-19 ясно показа, че необичайните събития могат до доведат както до неизпълнението на средносрочната бюджетна цел за структурния дефицит на годишна основа, така и до превишаване на ръста на разходите над референтния растеж на потенциалния БВП, което е допустимо като изключение съгласно правилата на Пакта за стабилност и растеж.
Изменението в чл. 27, ал. 5 е свързано с възможност за надвишаване на размера на ограничението единствено при извънредни обстоятелства, каквито са определените в чл. 24, ал. 3 от ЗПФ.
Предлаганата промяна е в синхрон с намеренията за придържане и занапред към провежданата през последните години консервативна фискална политика, която допринася за поддържането на държавния дълг на ниски нива и за гарантирането на ликвидни буфери във фискалния резерв, без да се създават допълнителни рискове пред устойчивостта на публичните финанси. Запазването на рестриктивното ограничение за бюджетното салдо по КФП не създава предпоставки за разхлабване на фискалната политика.
При запазване на преразпределителната роля на държавата в съответствие с текущата законодателна рамка в областта на публичните финанси създаването на ал. 3 към чл. 28 е свързано с правното уреждане на допустимо отклонение от ограничението на максималния размер на разходите по КФП при извънредни обстоятелства, каквито са определените в чл. 24, ал. 3 от ЗПФ.
С предложението за изменение на чл. 37, ал. 1, т. 4 се цели в максимална степен да бъдат обхванати възможните случаи, за които се предвижда издаване на държавни гаранции по смисъла на § 1, т. 3 от Допълнителните разпоредби на Закона за държавния дълг с оглед аналогичното им третиране.
С изменението на срока в чл. 79, ал. 5 от един месец на една седмица се отстранява техническа грешка.
В допълнение, във връзка със социално-икономическите мерки на правителството за преодоляване на последствията от пандемията, причинена от разпространението на COVID-19, в разпоредбата на чл. 68, ал. 2 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2020 г. се дава възможност за поемане на външен държавен дълг при благоприятни  финансови условия по линия на инструментите на ЕС, в т.ч. ползване на заемни средства по Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) вследствие на избухването на 
COVID-19, създаден с Регламент (ЕС) 2020/672 на Съвета от 19 май 2020 година (ОВ, L 159 от 20 май 2020 г.). 
Приемането на законопроекта за изменение и допълнение на Закона за публичните финанси е 	адекватен отговор на създалата се извънредна икономическа и финансова ситуация в глобален мащаб от разразилата се пандемия от COVID-19, който да позволява на страната ни да предприема съответни мерки при стриктно спазване на изискванията на европейското законодателство по отношение на фискалните правила и при освобождаване на необходимото фискално пространство в рамките на националните ограничения и при спазване на финансова дисциплина и фискална устойчивост. Това следва да допринесе и за реализация на Плана за възстановяване на Европа, предвиждащ възможности за държавите - членки на Европейския съюз, за достъп до ресурси от фондове, програми и механизми и безпроблемното им използване.
След приемането на предлаганите изменения и допълнения в Закона за публичните финанси заложените цели следва да бъдат постигнати в рамките на бюджетния процес, което ще е и предпоставка за приемането на законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2021 г. при спазване на фискалните правила и в рамките на допустимите отклонения.
Предложеният законопроект не се отклонява от изискванията на Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията на бюджетните рамки на държавите членки (ОВ, L 306/41 от 23 ноември 2011 г.), която е въведена с приемането на Закона за публичните финанси през 2013 г., като частта от промените в закона, свързани с фискалните правила и ограничения, попада в приложното поле на Директивата, поради което предложенията са съгласувани в оперативен порядък с Европейската комисия. Към пакета от документи към законопроекта е приложена и Справка за съответствие с европейското право.
По законопроекта са проведени обществени консултации съгласно Закона за нормативните актове, като предвид изключително краткото време, оставащо до крайния срок за подготовка и внасяне в Народното събрание на законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2021 г., срокът е 14-дневен, за да се осигури съгласуваност между двата законопроекта. 

При проведените обществени консултации не постъпиха становища и коментари по законопроекта, но бяха разгледани изразени мнения в медийни публикации на експерти и неправителствени организации, които се приемат по принцип и са намерили място в окончателните редакции на съответните разпоредби от законопроекта.
В законопроекта не се съдържат мерки за противодействие на корупцията, тъй като предложените разпоредби не регламентират материя, свързана с наличие на корупционен риск. 
Законопроектът не изисква допълнителни разходи/трансфери/други плащания по държавния бюджет или по сметки за средства от Европейския съюз и не се очаква да има негативно въздействие върху бюджетите на останалите организации, включени в КФП.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Бойко Борисов)

Р е п у б л и к а   б ъ л г а р и я
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

№……….………………….		
…………………. 2020 г.	ДО

ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-жа ЦВЕТА КАРАЯНЧЕВА

УВАЖАЕМА ГОСПОЖО КАРАЯНЧЕВА,

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение ................... на Министерския съвет от 2020 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за публичните финанси.

Приложения: 
1. Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за публичните финанси.
2. Частична предварителна оценка на въздействието.
3. Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4. Справка за съответствие с правото на Европейския съюз.
5. Справка за постъпилите предложения от обществените консултации.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Бойко Борисов)