Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи

(Обн., ДВ, бр. 20 от 2018 г.; изм. и доп., бр. 17, 37 и 42 от 2019 г.)

§ 1.  В чл. 2 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 3 се изменя така:
„(3) Доставчик на услуги, който предоставя някоя от услугите по 
ал. 1, т. 11, букви „а“ и „б“, за които общата стойност за всички изпълнени платежни операции през предходните 12 месеца надхвърля 2 млн. лв., уведомява Българската народна банка (БНБ) за извършваната дейност, като описва предоставяните услуги, посочва съгласно кое изключение по ал. 1, 
т. 11, букви „а“ и „б“ извършва тази дейност и заявява вписване в регистъра по чл. 19. Въз основа на уведомлението и след преценка на критериите, посочени в ал. 1, т. 11, БНБ вписва доставчика на услуги в регистъра по чл. 19 или отказва вписването му, когато дейността не се квалифицира като извършвана по ограничен начин. Доставчик на услуги, чиято дейност се квалифицира като извършвана по ограничен начин, ежегодно до 31 март предоставя информация на БНБ за общата стойност на всички изпълнени платежни операции през предходната календарна година.“
2. В ал. 4 след думата „ежегодно“ се добавя „в срок до 31 юли“ и се създава изречение второ: „Въз основа на уведомлението и заключението БНБ вписва доставчика на услуги в регистъра по чл. 19.“
§ 2. В чл. 3 се създава ал. 5:
„(5) Лице, което не притежава лиценз за извършване на дейност по предоставяне на платежни услуги и/или издаване на електронни пари, не може да използва в своето наименование, в рекламната си или в друга дейност думи, означаващи извършване на такава дейност.“
§ 3. В наименованието на глава втора накрая се добавя „И ДОСТАВЧИЦИ НА УСЛУГИ ПО ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ ЗА СМЕТКА“.
§ 4. В чл. 9 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 в основния текст след думата „капитал“ се поставя запетая и се добавя „включващ един или повече от елементите, посочени в чл. 26, параграф 1, букви „а“–„д“ от Регламент (ЕС) № 575/2013, и“.
2. В ал. 6 цифрата „6“ се заменя със „7“.
§ 5. В чл. 10 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 4:
а) в т. 6, буква „д“ думите „надеждна програма за мерките срещу изпиране на пари, включително механизмите“ се заменят с „надеждни и ефективни механизми“;
б) точка 10 се изменя така:
„10. лицата, които пряко или косвено притежават квалифицирано дялово участие по смисъла на член 4, параграф 1, точка 36 от Регламент (ЕС) № 575/2013 в капитала на заявителя, са доказали, че са подходящи, за да се гарантира стабилно и разумно управление на платежната институция;“
в) създава се нова т. 11:
„11. лицата, притежаващи три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове в заявителя, с дейността си или с влиянието си върху вземането на решенията не биха могли да навредят на надеждността или сигурността на заявителя или на предоставяните от него платежни услуги;“
г) досегашните т. 11-13 стават съответно т. 12-14.
2. В ал. 6 думите „чл. 79, 91, 92, чл. 93, ал. 1, чл. 94 и 95“ се заменят с „чл. 79, 94 и 95”.
§ 6. В чл. 14 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 5:
а) точка 2 се изменя така:
„2. квалификация, професионален опит, надеждност и пригодност на управляващите и представляващите, както и на членовете на органите на управление и надзор, които ще управляват дейността на платежната институция в резултат на осъществяване на заявеното придобиване, изискванията за които се определят с наредба на БНБ;“
б) създава се нова т. 4:
„4. в резултат на осъществяване на заявеното придобиване са изпълнени изискванията на чл. 10, ал. 4, т. 12 и 13;“
в) досегашната т. 4 става т. 5 и в нея думите „за извършване на“ се заменят с „да се извърши“.
2. В ал. 7 думите „с мотивиран писмен акт“ се заличават.
§ 7.  Създава се чл. 14а:
„Придобиване на три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове
Чл. 14а. (1) Лице, което придобие три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове в платежна институция, лицензирана от БНБ, уведомява БНБ за това в 7-дневен срок от придобиването и прилага необходимите документи, определени с наредба на БНБ. 
(2) Когато при разглеждане на уведомлението по ал. 1 БНБ установи, че уведомлението е непълно, тя изисква от лицето да представи в срок, не по-дълъг от два месеца, необходимите документи и информация.
(3) Българската народна банка може да лиши временно от право на глас акционер и/или съдружник и/или да му нареди писмено да прехвърли притежаваните от него акции/дружествени дялове в срок 30 дни, когато:
1. лицето не е представило необходимите документи и информация, изискани по реда на ал. 2, или представените документи съдържат непълна, противоречива или невярна информация;
2. с дейността или влиянието си върху вземането на решения лицето може да навреди на надеждността или сигурността на платежната институция или на предоставяните от нея платежни услуги.“
§ 8. В чл. 16, ал. 2 думите „отнемането на лиценза“ се заменят с „издаване или отнемане на лиценз“.
§ 9. В чл. 17, ал. 4 думите „чл. 16, ал. 2–6“ се заменят с „чл. 16, ал. 2, 3, 5 и 6“.
§ 10. В чл. 19, ал. 3, т. 1 думата „заповедта“ се заменя с „акта“.
§ 11. В чл. 23 се създава ал. 5:
„(5) Българската народна банка издава наредба по прилагането на този член.“
§ 12. В чл. 25  ал. 3 се отменя.
§ 13. В чл. 28 се правят следните изменения и допълнения:
1. В наименованието накрая се добавя „на територия на Република България на платежна институция, лицензирана от БНБ“.
2. В ал. 1 думите „Платежната институция“ се заменят с „Платежна институция, лицензирана от БНБ“ и се поставя запетая, а накрая се добавя „на територията на Република България.“
§ 14. В чл. 29, ал. 1 след думата „документи“ се добавя „по чл. 28, ал. 3“.
§ 15. В чл. 31 се създава ал. 7:
„(7) Българската народна банка издава наредба по прилагането на този член.“
§ 16. В чл. 32, ал. 6 накрая се добавя „на основанията, посочени в чл. 29, ал. 3”.
§ 17. В чл. 39, ал. 1 се създава изречение второ: „Дружеството за електронни пари изготвя и предоставя на БНБ отчети за размера на собствения капитал.“
§ 18. Създава се чл. 44а:
„Придобиване на три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове
Чл. 44а. За условията за придобиване на три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове в дружество за електронни пари се прилагат съответно разпоредбите на чл. 14а.“
§ 19. В чл. 50 се създава ал. 4:
„(4) Валута на платежна операция е валутата, в която платецът е наредил или е дал съгласието си за извършване на платежната операция.“
§ 20. В чл. 60, т. 5, буква „е“ след числото „92“ съюзът „и“ се заменя със запетая и след думите „чл. 93, ал. 1“ се добавя „и чл. 94“.
§ 21. В чл. 67 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 4 след числото „92“ съюзът „и“ се заменя със запетая и след думите „чл. 93, ал. 1“ се добавя „и чл. 94“.
2. В ал. 5 се създава изречение трето: „С наредбата се определя и редът за разглеждане на жалби от БНБ, както и от доставчик на платежни услуги в рамките на процедурата по чл. 174.“
§ 22. В чл. 68, ал. 6 след думите „такси за“ се добавя „презгранични“, думите „на територията на страната и за презгранични плащания“ се заличават, а след думата „съюз“ се добавя „и за плащания в лева в страната“.
§ 23. В глава пета, раздел I се създава чл. 69а:
„Уникален идентификатор на платежна сметка
Чл. 69а. Доставчиците на платежни услуги обозначават водените от тях платежни сметки с международен номер на банкова сметка (IBAN) в съответствие с изискванията, определени с наредба на БНБ, когато тези сметки могат да бъдат използвани за изпълнение на платежни операции с кредитен превод или с директен дебит до и от платежна сметка при друг доставчик на платежни услуги.“
§ 24. В чл. 82, ал. 6 след думите „платежни услуги и“ се поставя запетая и се добавя „ако е приложимо“.
§ 25. В чл. 92, ал. 3 думите „ал. 1 и 2“ се заменят с „ал. 1, изречение първо и второ и ал. 2”.
§ 26. В чл. 98, ал. 2 след думите „Доставчиците на платежни услуги“ се поставя запетая, добавя се „лицензирани от БНБ“ и се поставя запетая.
§ 27. В чл. 99, ал. 4 след думите „лицензиран от БНБ“ се поставя запетая и се добавя „както и клон на доставчик на платежни услуги, извършващ дейност на територията на Република България“.
§ 28. В чл. 100 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 2 думите „буква „б“ се заменят с „т. 2“.
2. Създават се ал. 8-10:
„(8) Доставчиците на платежни услуги могат да не прилагат задълбочено установяване на идентичността на платеца в случаите и при условията по чл. 10-20 от Делегиран регламент (ЕС) 2018/389.
(9) Доставчиците на платежни услуги по ал. 8 уведомяват писмено БНБ преди да започнат да прилагат някое от изключенията по чл. 10-20 от Делегиран регламент (ЕС) 2018/389, като посочват за кои от предлаганите платежни услуги ще се отнася съответното изключение. Доставчиците на платежни услуги уведомяват писмено БНБ за всяка промяна при прилагането на изключенията.

(10) Българската народна банка може по всяко време да задължи доставчик на платежни услуги по ал. 8 да прилага задълбочено установяване на идентичността на платеца, ако не отговаря на съответните условия по 
чл. 10-20 от Делегиран регламент (ЕС) 2018/389.“
§ 29. В чл. 146, ал. 2 думите „могат да“ се заличават.
§ 30. Създава се чл. 148а:
„Чл. 148а. (1) Клиринг и сетълмент на платежни операции в левове, свързани с платежни карти се извършват от системен оператор на система с окончателност на сетълмента, обработваща платежни операции, свързани с карти, която извършва нетен сетълмент в определен момент в RINGS, когато са изпълнени едновременно следните условия:
1. издателите на платежните карти са доставчици на платежни услуги, лицензирани от БНБ, или клонове на доставчици на платежни услуги, извършващи дейност на територията на страната;
2. мястото на продажба или терминалното устройство АТМ се намира на територията на Република България.
(2) Мястото на продажба по ал. 1, т. 2 се определя по смисъла на 
чл. 2, т. 29 от Регламент (ЕС) 2015/751.“
§ 31. В чл. 156, ал. 2 след думата „информация“ се добавя „за сметка“.
§ 32. В чл. 184, ал. 1 думите „чл. 29 и чл. 43, ал. 3 и“ се заменят с 
„чл. 2, ал. 3 и 4, чл. 29, чл. 43, ал. 3 и чл. 100, ал. 10 от този закон, както и по“.
§ 33. В чл. 185 се правят следните изменения:
1. В ал. 1, изречение второ думите „от 5000 до 10 000 лв.” се заменят с „от 10 000 до 20 000 лв.“ и думите „от 10 000 до 20 000 лв.“ се заменят с 
„от 20 000 до 30 000 лв.“
2. В ал. 2 думите „от 10 000 до 30 000 лв.“ се заменят с „от 20 000 до 40 000 лв.“ и думите „от 30 000 до 50 000 лв.“ се заменят с „от 40 000 до 60 000 лв.“
3. В ал. 3 думите „от 5000 до 20 000 лв.“  се заменят с „от 20 000 до 
40 000 лв.“ и думите „от 20 000 до 50 000 лв.“ се заменят с „от 40 000 до 
60 000 лв.“
4. В ал. 4 думите „от 5000 до 20 000 лв.“ се заменят с „от 20 000 до 
40 000 лв.“ и думите „от 20 000 до 50 000 лв.“ се заменят с „от 40 000 до 
60 000 лв.“
5. В ал. 5 думите „от 10 000 до 20 000 лв.“ се заменят с „от 50 000 до 100 000 лв.“ и думите „от 20 000 до 100 000 лв.“ се заменят с „от 100 000 до 
200 000 лв.“
§ 34. В чл. 188, ал. 1 след думата „лица“ се добавя „в срок 6 месеца от деня, в който нарушителят е открит, но не по-късно от 5 години от извършването на нарушението“.

Заключителни разпоредби
§ 35. В Наказателния кодекс (oбн., ДВ, бр. 26 от 1968 г.; попр., бр. 29 от 1968 г.; изм. и доп., бр. 92 от 1969 г., бр. 26 и 27 от 1973 г., бр. 89 от 1974 г., 
бр. 95 от 1975 г., бр. 3 от 1977 г., бр. 54 от 1978 г., бр. 89 от 1979 г., бр. 28 от 
1982 г.; попр., бр. 31 от 1982 г.; изм. и доп., бр. 44 от 1984 г., бр. 41 и 79 от 1985 г.; попр., бр. 80 от 1985 г.; изм. и доп., бр. 89 от 1986 г.; попр., бр. 90 от 1986 г.; изм. и доп., бр. 37, 91 и 99 от 1989 г., бр. 10, 31 и 81 от 1990 г., бр. 1 и 86 от 1991 г.; попр., бр. 90 от 1991 г.; изм. и доп., бр. 105 от 1991 г., бр. 54 от 1992 г., бр. 10 от 1993 г., бр. 50 от 1995 г.; Решение № 19 на Конституционния съд от 1995 г. – 
бр. 97 от 1995 г.; изм. и доп., бр. 102 от 1995 г., бр. 107 от 1996 г., бр. 62 и 85 от 1997 г.; Решение № 19 на Конституционния съд от 1997 г. – бр. 120 от 1997 г.; изм. и доп., бр. 83, 85, 132, 133 и 153 от 1998 г., бр. 7, 51 и 81 от 1999 г., бр. 21 и 51 от 2000 г.; Решение № 14 на Конституционния съд от 2000 г. – бр. 98 от 2000 г.; изм. и доп., бр. 41 и 101 от 2001 г., бр. 45 и 92 от 2002 г., бр. 26 и 103 от 2004 г., бр. 24, 43, 76, 86 и 88 от 2005 г., бр. 59, 75 и 102 от 2006 г., бр. 38, 57, 64, 85, 89 и 94 от 2007 г., бр. 19, 67 и 102 от 2008 г., бр. 12, 23, 27, 32, 47, 80, 93 и 102 от 2009 г., бр. 26 и 32 от 2010 г., бр. 33 и 60 от 2011 г., бр. 19, 20 и 60 от 2012 г., бр. 17, 61 и 84 от 2013 г., бр. 19, 53 и 107 от 2014 г., бр. 14, 24, 41, 74, 79 и 102 от 2015 г., бр. 32 и 47 от 2016 г.; Решение № 12 на Конституционния съд от 2016 г. – бр. 83 от 
2016 г.; изм. и доп., бр. 95 от 2016 г., бр. 13, 54, 85 и 101 от 2017 г., бр. 55 от 
2018 г. и бр. 1, 7, 16 и 83 от 2019 г.) в чл. 252, ал. 1 думите „както и платежни услуги” се заменят с „предоставя платежни услуги или издава електронни пари”.
§ 36. В Закона за Българската народна банка (обн., ДВ, бр. 46 от 1997 г.; изм. и доп., бр. 49 и 153 от 1998 г., бр. 20 и 54 от 1999 г., бр. 109 от 2001 г., бр. 45 от 2002 г., бр. 10 и 39 от 2005 г., бр. 37, 59 и 108 от 2006 г., бр. 52 и 59 от 2007 г., бр. 24, 42 и 44 от 2009 г., бр. 97 и 101 от 2010 г., бр. 48 и 62 от 2015 г., 
бр. 51 и 59 от 2016 г., бр. 97 и 103 от 2017 г., бр. 7, 20 и 106 от 2018 г. и бр. 37 и 83 от 2019 г.) в чл. 16, т. 15 след думата „пари“ се добавя „и регистрира, отказва регистриране и заличава доставчици на услуги по предоставяне на информация за сметка“.
§ 37.  В Закона за кредитните институции (обн., ДВ, бр. 59 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 105 от 2006 г., бр. 52, 59 и 109 от 2007 г., бр. 69 от 2008 г., бр. 23, 24, 44, 93 и 95 от 2009 г., бр. 94 и 101 от 2010 г., бр. 77 и 105 от 2011 г., изм. и доп., бр. 38 и 44 от 2012 г., бр. 52, 70 и 109 от 2013 г., бр. 22, 27, 35 и 53 от 2014 г., 
бр. 14, 22, 50, 62 и 94 от 2015 г., бр. 33, 59, 62, 81, 95 и 98 от 2016 г., бр. 63, 97 и 103 от 2017 г., бр. 7, 15, 16, 20, 22, 77, 98 и 106 от 2018 г. и бр. 37, 42 и 83 от      2019 г.) в чл. 62, ал. 10, изречение второ думите „и в БНБ“ се заличават.
§ 38. В Закона за административните нарушения и наказания (обн., ДВ, бр. 92 от 1969 г.; изм. и доп., бр. 54 от 1978 г., бр. 28 от 1982 г., бр. 28 и 101 от 1983 г., бр. 89 от 1986 г., бр. 24 от 1987 г., бр. 94 от 1990 г., бр. 105 от 1991 г., бр. 59 от 1992 г., бр. 102 от 1995 г., бр. 12 и 110 от 1996 г., бр. 11, 15, 59, 85 и 89 от 1998 г., бр. 51, 67 и 114 от 1999 г., бр. 92 от 2000 г., бр. 25, 61 и 101 от 2002 г., 
бр. 96 от 2004 г., бр. 39 и 79 от 2005 г., бр. 30, 33, 69 и 108 от 2006 г., бр. 51, 59 и 97 от 2007 г., бр. 12, 27 и 32 от 2009 г., бр. 10, 33, 39, 60 и 77 от 2011 г., бр. 19, 54 и 77 от 2012 г., бр. 17 и 98 от 2013 г., бр. 107 от 2014 г., бр. 81 от 2015 г., бр. 76 и 101 от 2016 г., бр. 63 и 101 от 2017 г., бр. 20 и 38 от 2018 г. и бр. 83 от 2019 г.) в чл. 34, ал. 1 думите „Закона за платежните услуги и платежните системи“ се заличават, а в чл. 34, ал. 2 след думите „Закона за независимия финансов одит“ се добавя „Закона за платежните услуги и за платежните системи“ и се поставя запетая.
§ 39. Параграф 22  влиза в сила от 15 декември 2019 г.
§ 40. Параграф 23 влиза в сила от 1 януари 2020 г.

Законът е приет от 44-ото Народно събрание на ……………..…... 2019 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Цвета Караянчева)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи

Настоящият проект на Закон за изменение и допълнение на Законa за платежните услуги и платежните системи (ЗИД на ЗПУПС) има за основна цел прилагане на изисквания на законодателството на Европейския съюз (ЕС) към регулативната рамка за платежните услуги, както и усъвършенстване на нормативната уредба, свързана с обезпечаване на възможността за ефективно упражняване на платежен надзор.
С предложения проект на ЗИД на ЗПУПС се въвеждат промени, произтичащи както от Директива (ЕС) 2015/2366 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2015 г. за платежните услуги във вътрешния пазар, за изменение на директиви 2002/65/ЕО, 2009/110/ЕО и 2013/36/ЕС и Регламент (ЕС) № 1093/2010 и за отмяна на Директива 2007/64/ЕО, наричана по-нататък „Директива (ЕС) 2015/2366”, така и от някои новоприети във връзка с нея нормативни актове на ЕС в областта на платежните услуги, а именно:
- Регламент (ЕС) 2019/518 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 924/2009 по отношение на определени такси за презграничните плащания в Съюза и таксите за превалутиране;
- Делегиран регламент (ЕС) 2018/389 на Комисията от 27 ноември 2017 г. за допълнение на Директива (ЕС) 2015/2366 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти за задълбоченото установяване на идентичността на клиента и общите и сигурни отворени стандарти на комуникация;
- Поправка на Директива (ЕС) 2015/2366, както и
- Насоки на Европейския банков орган (ЕБО) относно изискванията за докладване на данни за измами съгласно член 96, параграф 6 от Директива (ЕС) 2015/2366 (EBA/GL/2018/05), както и Насоки на ЕБО относно възлагане на дейности на външни изпълнители (EBA/GL/2019/02).
В законопроекта са предвидени и някои други изменения на ЗПУПС, необходимостта от които е установена в рамките на упражняването на платежния надзор и в резултат на натрупаната практика, както и предложения за промени от редакционен и технически характер. По-съществени изменения, предложени в тази връзка, са:
- Обезпечаване на регулярното получаване на информация от доставчици на услуги, които извършват дейност в ограничена мрежа, или от доставчици на електронни съобщителни мрежи или услуги, както и необходимост от регламентация на реда за вписването им в Регистъра на Българската народна банка (БНБ) по чл. 19 от ЗПУПС;
- Осигуряване на възможност за допълнителна проверка при лицензиране или при придобиване на контрол върху участието в капитала на платежна институция, съответно дружество за електронни пари, за спазване на определени законови изисквания от лица, притежаващи под 10 % от капитала;
- Въвеждане на делегация към наредба, в която да бъдат уредени изискванията към защитните мерки, прилагани от платежните институции и дружествата за електронни пари, както и редът за разглеждане на жалби от БНБ и доставчик на платежни услуги;
- По-обстойна регламентация на въпроси, свързани с уникалния идентификатор на платежна сметка съобразно Регламент (ЕС) 260/2012;
- Регламентиране на извършването на сетълмент на определени платежни операции с карти в лева в платежната система RINGS, произтичащо от съображения за сигурност и ефективност на платежните системи, както и избягване на формиране на валутно-курсови разлики;
- Създаване на специален ред по отношение на давността, прилагана при актове за установяване на нарушения по ЗПУПС, с оглед на правната и фактическа сложност при установяване на този вид административни нарушения, както и увеличаване на размера на предвижданите глоби и имуществени санкции при извършени нарушения с цел осигуряване на ефективна превенция по отношение на спазването на изискванията на закона.
Във връзка с Директива (ЕС) 2015/2366 в предложения ЗИД на ЗПУПС са направени следните промени:
- С изменението в чл. 9, ал. 1 от ЗПУПС се поясняват елементите, включвани в изчислението на размера на собствения капитал, в съответствие с чл. 8 от закона и се постига пълно съответствие с изискванията на чл. 8 и 9 от Директива (ЕС) 2015/2366.
- В  чл. 10, ал. 4, т. 6, буква „д“ от ЗПУПС се заличава изискването за предоставяне на програма за мерките срещу изпиране на пари, доколкото такова изискване не се съдържа в Директива (ЕС) 2015/2366. Остава изискването, произтичащо от Директивата, за предоставяне на механизми за вътрешен контрол, установени от заявителя за изпълнение на задълженията по Закона за мерките срещу изпирането на пари и Закона за мерките срещу финансирането на тероризма.
- С предвидените промени в чл. 14, ал. 5, чл. 17, ал. 4 и чл. 82, ал. 6 от ЗПУПС се  постига пълно съответствие със съответните разпоредби на Директива (ЕС) 2015/2366, а именно чл. 6, чл. 76, параграф 3, буква „б“ и чл. 14, параграф 4 от Директива (ЕС) 2015/2366.
Изискванията на Регламент (ЕС) 2019/518 се отразяват с предложените изменения в чл. 68, ал. 6 от ЗПУПС, които са свързани с изравняването на таксите за презгранични плащания в евро в рамките на ЕС и за плащания в лева в страната, които са на еднаква стойност и с един и същ вальор и които имат еднакви характеристики по отношение на иницииране, извършване и приключване на плащането.
Допълненията в чл. 100 от ЗПУПС са свързани с разпоредбите на Делегиран регламент (ЕС) 2018/389, като доставчиците на платежни услуги могат да не прилагат задълбочено установяване на идентичността на платеца в случаите и при условията по чл. 10-20 от посочения регламент. Предвижда се също, преди да започнат да прилагат някое от изключенията, както и при промяна в обстоятелствата във връзка с прилагано изключение доставчиците на платежни услуги да уведомяват предварително БНБ. Така ще се осигури възможност БНБ ефективно да упражни правомощието си по чл. 21 от Делегиран регламент (ЕС) 2018/389 да изисква резултатите от извършвания от доставчиците на платежни услуги мониторинг, във връзка с прилаганите от тях изключения от изискването за извършване на задълбочено установяване на идентичността на платеца.
Предложените изменения в чл. 10, ал. 6, чл. 60, т. 5, буква „е“, чл. 67, ал. 4 и чл. 92, ал. 3 от ЗПУПС произтичат от разпоредбите на Поправка на Директива (ЕС) 2015/2366.
Във връзка с приетите от ЕБО Насоки относно изискванията за докладване на данни за измами съгласно член 96, параграф 6 от Директива (ЕС) 2015/2366, както и Насоки относно възлагане на дейности на външни изпълнители се предвиждат изменения съответно в чл. 31 и чл. 99, ал. 4 от ЗПУПС. В чл. 31 се създава ал. 7, предвиждаща делегация към наредба, с която да бъдат уредени изискванията за използване на подизпълнители от платежни институции и дружества за електронни пари. Допълнението в чл. 99, ал. 4 е свързано с методологията, съдържаща се в Насоките относно изискванията за докладване на данни за измами съгласно член 96, параграф 6 от Директива (ЕС) 2015/2366, съгласно която клон на доставчик на платежни услуги следва да докладва пред компетентния орган на приемащата държава членка, в която е установен, отделно от докладваните данни на доставчика на платежни услуги в държавата членка по произход.
В законопроекта са предвидени и някои изменения на ЗПУПС, които са в резултат на натрупаната практика при упражняването на платежния надзор.
С предложените изменения в чл. 2, ал. 3 и 4 се осигурява възможност за регулярно получаване на информация относно дейността на съответните доставчици на услуги, които попадат в приложното поле на посочените разпоредби. Създава се по-прецизна регламентация на реда за квалифициране на дейността, както и за последващо проследяване на обема на платежните операции, изпълнявани от доставчиците на услуги, които извършват дейност в ограничена мрежа, както и се посочва изричен срок за предоставяне на заключение от одитен доклад от доставчиците на електронни съобщителни мрежи или услуги. В тази връзка е допълнен и чл. 184, ал. 1 от ЗПУПС, като се предвижда индивидуалните административни актове по чл. 2, ал. 3 и 4 от закона да се издават от подуправителя, ръководещ управление „Банково“.
С предложеното допълнение в чл. 3 от ЗПУПС се въвежда забрана лице, което не притежава лиценз за извършване на дейност по предоставяне на платежни услуги и/или издаване на електронни пари, да използва в своето наименование, в рекламната си или в друга дейност думи, означаващи извършване на такава дейност. По този начин се осигурява защита на интересите на ползвателите на платежни услуги и се ограничава възможността за извършване на нелоялни търговски практики чрез включване в наименование или в рекламна дейност на думи, означаващи предоставяне на платежни услуги от лица, които нямат съответния лиценз.
Допълва се чл. 9, ал. 6 от ЗПУПС, като се предвижда платежни институции, предоставящи платежни услуги по чл. 4, т. 7 от ЗПУПС, също да предоставят на БНБ отчети за размера на собствения капитал с оглед на установяване изпълнението на изискванията на чл. 9, ал. 4 от закона.
В чл. 10, ал. 4 от ЗПУПС се създава нова т. 11, с която се въвежда изискване за преценка в процеса на лицензиране, дали лицата, притежаващи три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове в заявителя, с дейността си или с влиянието си върху вземането на решенията биха могли да навредят на надеждността или сигурността на заявителя или на предоставяните от него платежни услуги. В тази връзка са и новите чл. 14а и чл. 44а, съдържащи изискване за уведомяване на БНБ и за предоставяне на съответни документи, определени в наредба на БНБ, в случай че лице придобие три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове в платежна институция или в дружество за електронни пари, лицензирана от БНБ. Създаването на посочените текстове е свързано с необходимостта от получаване на по-подробна информация относно лицата, които придобиват три или повече от три на сто от акции/дружествени дялове или права на глас по акции/дружествени дялове в платежна институция и дружество за електронни пари.
С допълнението в чл. 16, ал. 2 от ЗПУПС се предвижда БНБ да предприема мерки за уведомяване на обществеността не само при отнемане, но и при издаване на лиценз за извършване на дейност като платежна институция или дружество за електронни пари.
С предложените промени в чл. 23 и в чл. 67 от ЗПУПС се предвиждат допълнения, касаещи делегация към наредба, в която да бъдат уредени  изискванията към защитните мерки, прилагани от платежните институции и дружествата за електронни пари, и редът за разглеждане на жалби от БНБ и доставчик на платежни услуги.
Разпоредбата на чл. 39, ал. 1 от ЗПУПС се допълва, като се създава законово основание, уреждащо задължението дружествата за електронни пари да изготвят и да предоставят на БНБ отчети за размера на собствения капитал, каквото е предвидено в чл. 9, ал. 6 от ЗПУПС по отношение на платежните институции.
С предложените нова ал. 4 в чл. 50 от ЗПУПС, регламентираща как се определя валутата на платежната операция, и чл. 69а от ЗПУПС, регламентиращ изискването за обозначаването на определени платежни сметки с международен номер на банкова сметка (IBAN), се предвижда да бъдат въведени на законово ниво изисквания, които към момента са уредени в Наредба № 3 на БНБ от 18 април 2018 г. за условията и реда за откриване на платежни сметки, за изпълнение на платежни операции и за използване на платежни инструменти, наричана по-нататък „Наредба № 3 на БНБ”.
В законопроекта е предвидено изменение в чл. 146, ал. 2 от ЗПУПС по отношение на задължителното участие в РИНГС на клонове на банки от държави членки, извършващи дейност на територията на Република България, което е предвидено и в Наредба № 16 на БНБ от 29 март 2018 г. за издаване на лицензи и одобрения, за вписване в регистъра по чл. 19 от ЗПУПС и за изискванията към дейността на операторите на платежни системи с окончателност на сетълмента.
Със създаването на нов чл. 148а в ЗПУПС се пренася разпоредбата на чл. 32, ал. 1 от Наредба № 3 на БНБ относно задължителното извършване на клиринг и сетълмент на платежни операции с карти, ако са изпълнени съответните условия, от системен оператор на система с окончателност на сетълмента, обработваща платежни операции, свързани с карти, която извършва нетен сетълмент в определен момент в РИНГС. Разширява се обхватът на разпоредбата до всички доставчици на платежни услуги – издатели на карти, а не само до банките, както е в момента.
С цел осигуряване на ефективна превенция по отношение на спазване на изискванията на закона с измененията в чл. 185, ал. 1–5 от ЗПУПС се предлага и увеличение на размера на предвижданите глоби и имуществени санкции при извършени нарушения. Необходимостта от увеличаване на размера на глобите и имуществените санкции е обусловена от високата обществена опасност на нарушенията и важността на обществените отношения, регламентирани със закона.
С допълнението в чл. 188, ал. 1 от ЗПУПС се създава специален ред (и изключване от общия ред на ЗАНН), предвиждащ актовете за установяване на нарушения по този закон да се съставят в срок шест месеца от деня, в който нарушителят е открит, но не по-късно от пет години от извършване на нарушението. Това се налага с оглед на правната и фактическа сложност при установяване на този вид административни нарушения и особената важност на обществените отношения, свързани с предоставянето на платежни услуги. В тази връзка с Преходните и заключителните разпоредби на законопроекта се предвижда в чл. 34, ал. 1 от Закона за административните нарушения и наказания да бъде заличено посочването на нарушенията по ЗПУПС.
В законопроекта са предвидени и някои други изменения на ЗПУПС от редакционен и технически характер, като промените в чл. 28 и 29, които поясняват, че разпоредбите на тези членове са приложими само по отношение на вписването и заличаването на представители на платежна институция/дружество за електронни пари на територията на страната, както и допълнението в наименованието на глава втора, доколкото в нея се урежда не само лицензирането на платежни институции, но също така и процесът на регистриране на доставчици на услуги по предоставяне на информация за сметка.
С Преходните и заключителните разпоредби на законопроекта се предвижда изменение на чл. 252, ал. 1 от Наказателния кодекс, което инкриминира извършването без разрешение на дейност по издаване на електронни пари. Съгласно действащата разпоредба на чл. 252, ал. 1 от Наказателния кодекс престъпление представлява извършването без съответно разрешение по занятие на банкови, застрахователни или други финансови сделки, както и платежни услуги, но не е включено извършването без разрешение на дейност по издаване на електронни пари. Извършването на дейност по издаване на електронни пари без издаден лиценз, за която липсва състав в Наказателния кодекс, какъвто състав на престъпление съществува за извършване без съответно разрешение на банкови, застрахователни и други финансови сделки и предоставяне на платежни услуги, застрашава сигурността на финансовата система и засяга важни обществени отношения, които се нуждаят от наказателноправна регламентация.
Също така с Преходните и заключителните разпоредби на законопроекта се предвижда изменение на чл. 16, т. 15 от Закона за Българската народна банка, доколкото регистрирането, отказът за регистриране и заличаването на доставчици на услуги по предоставяне на информация за сметка са в компетенциите на Управителния съвет на БНБ.
Със законопроекта се предлага и промяна в чл. 62, ал. 10 от Закона за кредитните институции, съгласно която се предвижда воденето на регистър от БНБ на искания от страна на главния прокурор или от оправомощен от него заместник до банките за разкриване на банкова тайна в случаите, посочени в цитираната разпоредба, да отпадне, като се запазва поддържането на такъв регистър при главния прокурор.
Законопроектът предвижда промените в чл. 68, ал. 6 от ЗПУПС да влязат в сила от 15 декември 2019 г., а промените в чл. 69а – от 1 януари 2020 г.

ЗА МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Томислав Дончев)

Р е п у б л и к а   б ъ л г а р и я
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

№……….………………….		
……………………. 2019 г.	ДО

ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-жа ЦВЕТА КАРАЯНЧЕВА

УВАЖАЕМА ГОСПОЖО КАРАЯНЧЕВА,

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение ................... на Министерския съвет от 2019 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи.

Приложения: 
1. Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи.
2. Частична предварителна оценка на въздействието.
3. Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4. Справка за съответствие с правото на Европейския съюз.

ЗА МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

							(Томислав Дончев)