НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. № 47-102-01-9
Дата: 10.12.2021 г./ 16:44 ч.

Република българия
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

ДО
ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ
г-н НИКОЛА МИНЧЕВ
УВАЖАЕМИ ГОСПОДИН ПРЕДСЕДАТЕЛ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение  872 на Министерския съвет от 2021 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане.
Приложения: 
1. Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане.
2. Частична предварителна оценка на въздействието.
3. Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4. Справка за съответствие с правото на Европейския съюз.
5. Справка за постъпилите предложения от обществените консултации.
6. Справка за отразяване на становищата, получени след съгласуване на законопроекта.

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е    872
от    10 декември    2021 година

                        ЗА одобряване на законопроект
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България
М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Министърът на финансите да представи законопроекта по    т. 1 в Народното събрание.
МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Стефан Янев
ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ Красимир Божанов
Вярно,
ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
“ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”: 
/Веселин Даков/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане

(Обн., ДВ, бр. 105 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 52, 108 и 110 от 2007 г., 
бр. 69 и 106 от 2008 г., бр. 32, 35 и 95 от 2009 г., бр. 94 от 2010 г., бр. 19, 31, 35, 51, 77 и 99 от 2011 г., бр. 40 и 94 от 2012 г., бр. 15, 16, 23, 68, 91, 100 и 109 от 2013 г., бр. 1, 105 и 107 от 2014 г., бр. 12, 22, 35, 79 и 95 от 2015 г., бр. 32, 74, 75 и 97 от 2016 г., бр. 58, 85, 92, 97 и 103 от 2017 г., 
бр. 15, 91, 98, 102, 103 и 105 от 2018 г., бр. 24, 64, 96, 101 и 102 от 
2019 г., бр. 18, 28, 38, 44, 69, 84, 104, 107 и 110 от 2020 г. и бр. 14 и 21 от 2021 г.)

§ 1. В чл. 2 се създават ал. 4 и 5:
„(4) Когато едно или повече чуждестранни образувания, които са свързани предприятия и общо държат пряко или косвено 50 на сто или повече от правото на глас, дяловия капитал или правото върху дела от печалбата на учредено или установено в страната хибридно образувание, което не е данъчно задължено лице по смисъла на ал. 1 
и 2, се намират в юрисдикция или юрисдикции, които считат хибридното образувание за данъчно задължено лице в Република България, то това хибридно образувание се приравнява на юридическо лице за целите на закона. Печалбите и доходите на хибридното образувание по изречение първо се облагат по реда на закона, доколкото същите не са обложени по друг начин в страната или съгласно законодателството на друга юрисдикция.
(5) Алинея 4 не се прилага за колективна инвестиционна схема. За целите на изречение първо колективна инвестиционна схема е инвестиционен фонд или схема, които отговарят едновременно на следните условия:
1. имат множество собственици;
2. притежават диверсифициран портфейл от ценни книжа;
3. предмет са на нормативна уредба за защита на инвеститорите.“
§ 2. В чл. 11а се създават ал. 3-5:
„(3) Счетоводно отчетените разходи, приходи, печалби и загуби във връзка с договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като оперативен лизинг съгласно Международните счетоводни стандарти, при продавачи лизингополучатели не се признават за данъчни цели. Активи с право на ползване във връзка с договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като оперативен лизинг съгласно Международните счетоводни стандарти, признати при продавачи лизингополучатели, не са данъчни амортизируеми активи.
(4) За данъчни цели се признават разходите, приходите, печалбите и загубите, определени съгласно правилата на Счетоводен стандарт 17 „Лизинг” по отношение на договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като експлоатационен лизинг, приложени към съответните договори по ал. 3. Сумите по изречение първо се третират като счетоводни разходи, приходи, печалби и загуби за целите на закона.
(5) Алинеи 1 и 2 не се прилагат за договори по ал. 3.“
§ 3. В чл. 47в  ал. 4 се отменя.
§ 4. В § 1 от Допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения:
1. В т. 84 в основния текст думите „за целите на чл. 47в“ се заменят със „за целите на чл. 2, ал. 4 и 5, чл. 47в“, в изречение трето думите „За целите на глава девета „б“ се заменят със „За целите на 
чл. 2, ал. 4 и 5 и глава девета „б“ и в изречение четвърто думите „В случаите на чл. 47е, ал. 1, т. 2-5“ се заменят с „В случаите на чл. 2, ал. 4 и 5, чл. 47е, ал. 1, т. 2-5“.
2. В т. 85 след думите „за целите на“ се добавя „чл. 2, ал. 4 и 5“.
3. В т. 95 след думите „за целите на“ се добавя „чл. 2, ал. 4 и 
5 и“.

Преходни и заключителни разпоредби

§ 5. В Закона за данъците върху доходите на физическите лица (обн., ДВ, бр. 95 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 52, 64 и 113 от 2007 г., бр. 28, 43 и 106 от 2008 г., бр. 25, 32, 35, 41, 82, 95 и 99 от 2009 г., бр. 16, 49, 94 и 100 от 2010 г., бр. 19, 31, 35, 51 и 99 от 2011 г., бр. 40, 81 и 94 от 
2012 г., бр. 23, 66, 100 и 109 от 2013 г., бр. 1, 53, 98, 105 и 107 от 2014 г., бр. 12, 22, 61, 79 и 95 от 2015 г., бр. 32, 74, 75, 97 и 98 от 2016 г., бр. 58, 63 и 97 от 2017 г., бр. 15, 98, 102 и 105 от 2018 г., бр. 24, 79, 96 и 101 от 2019 г., бр. 14, 18, 28, 38, 60 и 104 от 2020 г. и бр. 14 от 2021 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 23, ал. 3 думите „по ал. 1, т. 1, 2, 4, 8 и 9“ се заменят с „по ал. 1, т. 4, 8 и 9“.
2. В чл. 73:
а) създава се нова ал. 8:
„(8) Справките по ал. 1 и 6 на еднолични търговци или самоосигуряващи се лица, които са починали през данъчната година, могат да се подадат от техните наследници по закон или по завещание, както и от заветниците или от техните законни представители.“;
б) досегашната ал. 8 става ал. 9.
§ 6. Параграф 5, т. 2 относно чл. 73, ал. 8 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица се прилага и за справките по чл. 73, ал. 1 и 6 от същия закон, за които задължението за подаване възниква след 31 декември 2021 г.
§ 7. Законът влиза в сила от 1 януари 2022 г.

Законът е приет от 47-ото Народно събрание на ………..…... 2021 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Никола Минчев)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане

Проектът на Закон за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане (ЗИД на ЗКПО) е изготвен с цел въвеждане на изисквания, налагани от правото на Европейския съюз, както и с усъвършенстване на данъчното законодателство. Във връзка с това са направени следните предложения за промяна:
Данъчно третиране на обратни несъответствия при хибридни образувания
Промяната е изготвена във връзка с необходимостта от пълно въвеждане в националното данъчно законодателство на Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета от 12 юли 2016 г. за установяване на правила срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар, изменена с Директива (ЕС) 2017/952 на Съвета от 29 май 2017 г. за изменение на директива (ЕС) 2016/1164 по отношение на несъответствията при хибридни образувания и инструменти, включващи трети държави (Директива (ЕС) 2016/1164).
Съгласно разпоредбата на чл. 2, параграф 3 на Директива (ЕС) 2017/952 на Съвета от 29 май 2017 г. за изменение на Директива (ЕС) 2016/1164 по отношение на несъответствията при хибридни образувания и инструменти, включващи трети държави, държавите членки приемат и публикуват до 31 декември 2021 г. необходимите разпоредби, за да се съобразят с чл. 9а на Директива (ЕС) 2016/1164 и съответно прилагат тези разпоредби от 1 януари 2022 г. С чл. 1 и 9а от Директива (ЕС) 2016/1164 са въведени правила на ниво Европейски съюз за обратни несъответствия при хибридни образувания, които следва да се прилагат и за всички образувания, които се третират като прозрачни за целите на данъчното облагане на държава членка. С цел въвеждане в националното данъчно законодателство на правилата на чл. 9а от Директива (ЕС) 2016/1164 се предлага приравняване на определени хибридни образувания, учредени или установени в страната, които са извън обхвата на данъчно задължените лица, посочени в действащия ЗКПО, в случай че са налице такива, на данъчно задължени лица. Условията за това приравняване са едно или повече свързани чуждестранни образувания общо да държат пряко или косвено 50 на сто или повече от правото на глас, дяловия капитал или правото върху дела от печалбата на хибридното образувание, както и юрисдикциите, в които се намират тези чуждестранни образувания, да третират хибридното образувание като данъчно задължено лице в Република България. По този начин се цели при наличието на такива учредени или установени в страната образувания да се осигури третирането им като данъчно задължени лица по смисъла на ЗКПО, с което да се предотврати възникването на хибридни несъответствия, и прилагането на съответните мерки. Тези правила не се прилагат за колективна инвестиционна схема, която е инвестиционен фонд или схема, отговаряща едновременно на условията да има множество собственици, да притежава диверсифициран портфейл от ценни книжа и да е предмет на нормативна уредба в защита на инвеститорите.

Данъчно третиране на договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като оперативен лизинг съгласно Международните счетоводни стандарти, при лизингополучатели
Със законопроекта се предлага и изрично уреждане на данъчното третиране на резултата от договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като оперативен в случаите, в които се прилагат Международните счетоводни стандарти. Изрично е посочено, че счетоводно отчетените разходи, приходи, печалби и загуби във връзка с договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като оперативен лизинг съгласно Международните счетоводни стандарти, при лизингополучатели не се признават за данъчни цели, като за данъчни цели в тези случаи се признават разходи, приходи, печалби и загуби, определени съгласно правилата на Счетоводен стандарт 17 „Лизинг“ относно договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като експлоатационен лизинг.
Целта на предложението е прецизиране на разпоредби от ЗКПО във връзка с необходимостта от изрично уточняване на данъчното третиране на резултата от продажбата на дълготрайни активи с обратен оперативен лизинг в случаите, в които се прилагат Международните счетоводни стандарти.

С влизането в сила от 1 януари 2019 г. на Международен стандарт за финансово отчитане 16 отчитането на оперативния лизинг съгласно Международните счетоводни стандарти е променено и се различава от отчитането му съгласно Счетоводен стандарт 17 „Лизинг“. Във връзка с това е направена и промяна в ЗКПО (в сила от 1 януари 2019 г.), с която се цели да се избегне различен данъчен финансов резултат в зависимост от прилаганите стандарти за счетоводно отчитане, т.е. данъчното третиране да не зависи от вида на прилаганите счетоводни стандарти. Предвид това за целите на данъчното облагане е необходимо изрично да се регламентира и данъчното третиране на резултата от продажбата на дълготрайни активи с последващ обратен лизинг, отчитани съгласно Международните счетоводни стандарти, с цел предотвратяване на разнопосочни тълкувания на съществуващите законови разпоредби по отношение на тези сделки.

Отстраняване на несъответствие, свързано с транспонирането в българското национално законодателство на Директива (ЕС) 2016/1164
Със законопроекта се предлага и изменение на ЗКПО във връзка с отстраняване на несъответствие, свързано с транспонирането в българското национално законодателство на Директива (ЕС) 2016/1164, и по-конкретно несъответствие с чл. 1 и чл. 7, параграф 1 от същата директива. За отстраняване на констатираното несъответствие следва да се отмени разпоредбата от ЗКПО, с която се освобождават от прилагане на режима на контролираните чуждестранни дружества тези данъчно задължени лица, чиито контролирани чуждестранни дружества в юрисдикцията си на учредяване или установяване се облагат с алтернативни на корпоративния данък форми на облагане. Предвид това всички данъчно задължени лица в Република България, които подлежат на облагане с корпоративен данък и имат контролирани чуждестранни дружества, независимото от формата на облагане на тези контролирани чуждестранни дружества, попадат в обхвата на специфичните правила за определяне на данъчния финансов резултат в случаите на контролирано чуждестранно дружество.

С въвеждането на предлаганите изменения и допълнения в ЗКПО се очаква ограничаване на случаите на данъчно планиране, водещи до данъчно необлагане или до значително по-ниско облагане, съответно до намаляване на възможностите за злоупотреби и отклонение от данъчно облагане, както и прецизиране на действащи разпоредби от закона.
Промените, които се предвиждат в проекта на акт, не са свързани с разходи за данъчно задължените лица. Също така не са необходими допълнителни бюджетни средства за изграждане на административен капацитет и техническа обезпеченост.
С предложенията за промени в ЗКПО се въвеждат норми на правото на Европейския съюз.
В Преходните и заключителните разпоредби на законопроекта са предложени промени в Закона за данъците върху доходите на физическите лица (ЗДДФЛ), които са, както следва:
Подаване на справките за изплатените през годината доходи и за удържаните през годината данък и задължителни осигурителни вноски от наследниците по закон или по завещание, както и от заветниците или от техните законни представители в случаите на починали еднолични търговци или самоосигуряващи се лица.
Със законопроекта се предлага да бъде предоставена възможност справките, подавани по реда на ЗДДФЛ, за изплатените през годината доходи и за удържаните през годината данък и задължителни осигурителни вноски да могат да бъдат подавани от наследниците по закон или по завещание, както и от заветниците или от техните законни представители на едноличните търговци или самоосигуряващите се лица, починали през данъчната година, които са били работодатели или платци на доходи. Целта на предложението е да се създаде правна възможност, а не задължение, за предоставяне на тази информация в тези случаи от наследници по закон или по завещание, както и от заветниците или от техните законни представители. Така освен правна възможност за това, предоставянето на информацията в указаните в закона срокове ще доведе до възможност същата да се използва във връзка с електронните услуги на Националната агенция по приходите.
Във връзка с предлаганата възможност се предвижда и преходен режим, съгласно който промяната да може да бъде приложена и за справките, за които задължението за подаване възниква след 31 декември 2021 г.
Предложена е и промяна от правно-технически характер.
С въвеждането на предлаганите изменения и допълнения се очаква улесняване на данъчно задължените лица и намаляване на административната тежест.
Промените, които се предвиждат в ЗДДФЛ не са свързани с разходи за данъчно задължените лица.
За прилагане на предложените промени не са необходими допълнителни бюджетни средства за изграждане на административен капацитет и техническа обезпеченост.
С предложенията за промени в ЗДДФЛ не се въвеждат норми на правото на Европейския съюз.