НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. № 47-102-02-4
Дата: 10.12.2021 г./ 17:18 ч.

Република българия
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

 М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за ратифициране на ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател

Проектът на Закон за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател (Паралелното споразумение) се предлага в изпълнение на ангажиментите на Република България във връзка с членството на страната в Банковия съюз на Европейския съюз.
С Решение (ЕС) 2020/1015 на Европейската централна банка от 
24 юни 2020 г. бе установено тясно сътрудничество между Европейската централна банка и Българската народна банка. От определената начална дата на тясното сътрудничество, 1 октомври 2020 г., Република България участва равноправно в Единния надзорен механизъм и в Единния механизъм за преструктуриране в рамките на Банковия съюз. Основен елемент на Единния механизъм за преструктуриране е изграждането на Единния фонд за преструктуриране (ЕФП), който следва да достигне целевото си ниво в размер на 1 на сто от гарантираните депозити в кредитните институции в държавите членки, участващи в Банковия съюз, до 31 декември 2023 г.
С изявление на Еврогрупата и на Съвета по финансови и икономически въпроси от 18 декември 2013 г. държавите членки се ангажираха до края на преходния период за изграждане на ЕФП – 
31 декември 2023 г., да бъде разработен общ защитен механизъм на ЕФП, който да осигури финансиране в процеса на преструктуриране на кредитни институции в Банковия съюз, когато средствата в ЕФП не са достатъчни и не могат да бъдат осигурени чрез пазарно финансиране.
На 14 декември 2018 г. на срещата на върха на държавите от еврозоната бе одобрен мандат за общия защитен механизъм (ОЗМ) на ЕФП.
Общият защитен механизъм включва револвираща кредитна линия от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), който осигурява подкрепа от името на еврозоната, и паралелни защитни механизми (револвиращи кредитни линии), които се предоставят от всяка участваща (в Банковия съюз) държава членка извън еврозоната (УДЧИЕЗ).
На заседанието на Еврогрупата в разширен формат на 30 ноември 2020 г. бе взето политическо решение за по-ранно въвеждане на OЗМ на ЕФП, който да започне да функционира от началото на 2022 г.
Ранното въвеждане на ОЗМ налага до края на 2021 г. да влязат в сила:
-	Споразумението за изменение на договора за създаване на Европейския стабилизационен механизъм между Кралство Белгия, Федерална република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Република Франция, Република Италия, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Португалия, Република Словения, Република Словакия и Република Финландия  (за да може ЕМС да предостави кредитна линия на ЕФП);
-	Споразумение за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране с цел да се осигури взаимно използване на извънредните последващи вноски;
-	Споразумението за защитен механизъм между ЕМС и Единния съвет за преструктуриране (ЕСП);
-	Паралелните споразумения за защитен механизъм между УДЧИЕЗ и ЕСП.
Споразумението за изменение на Договора за създаване на ЕМС беше подписано от държавите членки от еврозоната на 27 януари 2021 г. На същата дата всички държави членки подписаха и Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в ЕФП. До края на 2021 г. се очаква да приключат съответните национални процедури по ратифициране/утвърждаване/
одобряване на споразуменията.
До влизането в сила на ОЗМ на ЕФП всяка държава членка, участваща в Банковия съюз (включително Република България), е предоставила индивидуални кредитни линии на ЕСП до предварително определен максимален размер за подпомагане на преструктурирането само на банки, опериращи на територията на съответната държава членка, съгласно постигнатото на 8 декември 2015 г. от Еврогрупата и Съвета по икономически и финансови въпроси съгласие държавите членки, участващи в Банковия съюз, да въведат система от механизми за мостово финансиране, за да се осигури достатъчно финансиране за ЕФП до достигане на целевото му равнище до 31 декември 2023 г. (т.нар. преходен период).
Споразумението за кредитна линия между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател беше подписано на 7 октомври 2020 г. и ратифицирано със закон (ДВ, бр. 107 от 2020 г.). Кредитната линия между Република  България и ЕСП е за максимален размер, възлизащ на 113 499 099,01 евро (около 222 млн. лв.). Индивидуалните споразумения за кредитни линии, предоставени от държавите членки на ЕСП, се прекратяват от датата на влизането в сила на ОЗМ и ангажиментът на държавите членки за заемно финансиране при необходимост по тези споразумения отпада.
Използването на ОЗМ е крайна мярка, която може да се използва едва когато финансовите средства на ЕФП са изчерпани, последващите вноски не са достатъчни и ЕСП не може да осигури пазарно финансиране. При използването на ОЗМ се спазва принципът на бюджетната неутралност в средносрочен план, като се изисква капацитетът на ЕСП за погасяване да е достатъчен за пълното погасяване на искания заем в рамките на неговия падеж. В допълнение се гарантира и спазването на задължението за прехвърляне на вноски в ЕФП, като в искането за заем ЕСП потвърждава, че всяка участваща в Банковия съюз държава  членка, засегната от действието по преструктуриране, заради което е подадено искането за заем, спазва задължението за прехвърляне на вноските, получени от лицензираните на негова територия институции, към ЕФП.
Споразумението за защитен механизъм от ЕМС и Паралелните споразумения за защитен механизъм осигуряват равнопоставеност и еквивалентно третиране на държавите членки от еврозоната и УДЧИЕЗ в ОЗМ.
В паралелното споразумение се определя максималната сума, до която могат да бъдат предоставени заеми от УДЧИЕЗ в рамките на ОЗМ. Неизплатената сума по главницата в рамките на механизма никога не трябва да надвишава максималната сума. Максималната сума е пропорционална на съответните предварителни вноски в ЕФП от кредитните институции, установени на територията на УДЧИЕЗ. Максималната сума на паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и ЕСП като кредитополучател е определена на 187 923 874 лв. 
(96 083 951 евро). Определената максимална сума ще бъде актуализирана годишно (увеличавана всяка година със събирането на предварителните вноски) през преходния период за достигане на целевото ниво на ЕФП 
(до 31 декември 2023 г.). Планирано е сумата да бъде заложена в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. в операциите в частта на финансирането на бюджетното салдо и в актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022-2024 г., с посочен ефект за бюджета по години. След преходния период актуализация може да се извършва като част от редовния или цялостен преглед, съответно извършвани на 3 и 10 г. или след писмено уведомление от ЕСП. Целта на актуализацията е постигане на съответствие на пропорционалния дял на предварителни вноски от държавата членка кредитор към действителното равнище на ЕФП. Актуализация на максималната сума се извършва чрез подписване между страните на изменящо споразумение към Паралелното споразумение.
Заемът по линия на Паралелното споразумение е с цел да се подкрепят инструментите за преструктуриране, заложени в правото на Европейския съюз. Единният съвет за преструктуриране може да поиска заем, като размерът му е пропорционален на дела на предварителните вноски на кредитора (Република България) към действителното равнище на ЕФП през преходния период и пропорционален на дела на предварителни вноски на кредитора (Република България) към целевото равнище на ЕФП след края на преходния период. Подобно разпределение на сумите на заемите гарантира равнопоставеност на всички участващи в Банковия съюз държави членки.
Кредиторът по Паралелното споразумение решава дали да отпусне искания заем за всеки конкретен случай на базата на установените критерии и при спазване на процедурите, заложени в споразумението. Съгласно Паралелното споразумение всяко искане за заем представлява предложение от ЕСП до кредитора за отпускане на заем. Решението за отпускане на заем не може да бъде дискриминационно (пряко или косвено) въз основа на националност или място на стопанска дейност на преструктуриращата се институция в банковия съюз.
Всеки заем се отпуска с първоначален падеж до три години, като падежът може да бъде удължен за целия заем или за част от него до максимум пет години. Когато заемът е поискан за финансиране на подпомагане с оглед на осигуряване на ликвидност от ЕФП, неговият първоначален падеж е дванадесет месеца. Върху размера на главницата по всеки заем се начислява лихва при лихвен процент, равен на приложимия базов лихвен процент през всеки лихвен период плюс марж, като ЕСП изплаща на заемодателя разходите за емитиране и други разходи и разноски.
С цел ефективно функциониране на ОЗМ след влизането му в сила се предвижда и изграждане на механизъм за сътрудничество, координация и обмяна на информация между кредиторите на ЕФП – ЕМС и УДЧИЕЗ, като за целта ще бъде подписано и споразумение между кредиторите.
Защитният механизъм (револвиращата кредитна линия), осигурен чрез Паралелното споразумение, ще бъде на разположение за 10-годишен период. Периодът на разположение се удължава автоматично за допълнителeн 10-годишeн период при същите условия или при изменени условия, ако страните предварително са се договорили за това. Паралелното споразумение между Република България като кредитор и ЕСП като кредитополучател се прекратява, когато УДЧИЕЗ се присъедини към еврозоната (в този случай тя ще участва в ЕМС и съответно - в подпомагането чрез защитния механизъм на еврозоната) или ако Република България прекрати участието си в Банковия съюз (т.е. в Единния надзорен механизъм и Единния механизъм за преструктуриране) чрез преустановяване на тясното сътрудничество между Европейската централна банка и Българската народна банка.
Проектът на Паралелно споразумение е координиран между ЕСП, ЕМС и УДЧИЕЗ и е потвърден чрез писмена съгласувателна процедура на работната група към Еврогрупата в разширен състав на 
2 юли 2021 г. На заседанието на Еврогрупата в приобщаващ формат на 
8 ноември 2021 г. министрите приветстваха приключването на техническата подготовка, включително окончателния текст на Паралелното споразумение за защитен механизъм, и направиха преглед на напредъка на националните процедури по ратификация на споразумението за изменение на Договора за ЕМС и споразумението за изменение на Междуправителственото споразумение за прехвърлянето и взаимното използване на вноски в ЕФП, необходими за ранното въвеждане на общия защитен механизъм от началото на 2022 г., в съответствие с поетия политически ангажимент.
Паралелното споразумение е подписано от страна на председателя на ЕСП на 11 ноември 2021 г. и от министъра на финансите на Република България на 25 ноември 2021 г.
Съгласно т. 26 от Паралелното споразумение за защитен механизъм същото влиза в сила на най-ранната дата, на която: 1. Споразумението за защитен механизъм на ЕМС (съгласно което ЕМС предоставя на ЕСП револвираща кредитна линия като част от Общия защитен механизъм) е влязло в сила, и 2. Република България и ЕСП като страни по Паралелното споразумение са си разменили и са потвърдили получаването на правни становища, потвърждаващи обвързващата сила и приложимостта на споразумението за всяка от страните, както и списъци с образци на подписи за всеки от упълномощените да подписват.
Споразумението подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България. Предвид конфиденциалния характер на приложение 9 на Паралелното споразумение - „Списък на лицата за контакт“, с оглед на съдържащите се в този списък лични данни на определените от двете страни лица за контакт се предлага на основание чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България Народното събрание да разпореди списъкът на лицата за контакт да не се обнародва в „Държавен вестник“.

ДО
ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-н Никола Минчев
УВАЖАЕМИ ГОСПОДИН МИНЧЕВ,

На основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение  871 на Министерския съвет от 2021 г. проект на Закон за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател.

Приложение: съгласно текста

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е    871

от    10 декември    2021 година

ЗА предложение до Народното събрание за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател

На основание чл. 15, ал. 1 и чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България

М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране  като кредитополучател, подписано от председателя на Единния съвет за преструктуриране на 11 ноември 2021 г. и от министъра на финансите на Република България на 25 ноември 2021 г.
2. Предлага на Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България да ратифицира със закон паралелното споразумение по т. 1.
3. Предлага на Народното събрание да разпореди списъкът на лицата за контакт – приложение № 9 към паралелното споразумение по т. 1, да не се обнародва в „Държавен вестник“.
4. Министърът на финансите да представи законопроекта по т. 2 в Народното събрание.
5. Министърът на правосъдието да подпише правното становище на кредитора – приложение № 11 към паралелното споразумение по т. 1, след влизането в сила на закона по т. 2.
6. Министърът на финансите да изпрати на председателя на Единния съвет за преструктуриране закона по т. 2 след влизането му в сила и правното становище по т. 4 съгласно определената от Единния съвет за преструктуриране процедура.
7. Министърът на финансите да обнародва в „Държавен вестник” паралелното споразумение по т. 1 в 15-дневен срок от датата на влизането му в сила за Република България.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Стефан Янев

ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ:  /п/ Красимир Божанов

Вярно,
ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
“ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”:
 /Веселин Даков/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Препис
                                     З  А  К  О  Н

за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател

Чл. 1. Ратифицира Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател, подписано от председателя на Единния съвет за преструктуриране на 11 ноември 2021 г. и от министъра на финансите на Република България на 25 ноември 2021 г.
Чл. 2. Разпорежда Списъкът на лицата за контакт – приложение № 9 към паралелното споразумение по чл. 1, да не се обнародва в „Държавен вестник“.
Заключителна разпоредба
Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.
Законът е приет от 47-ото Народно събрание на ………………...… 2021 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:
(Никола Минчев)

	М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за ратифициране на ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател

Проектът на Закон за ратифициране на Паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател (Паралелното споразумение) се предлага в изпълнение на ангажиментите на Република България във връзка с членството на страната в Банковия съюз на Европейския съюз.
С Решение (ЕС) 2020/1015 на Европейската централна банка от 
24 юни 2020 г. бе установено тясно сътрудничество между Европейската централна банка и Българската народна банка. От определената начална дата на тясното сътрудничество, 1 октомври 2020 г., Република България участва равноправно в Единния надзорен механизъм и в Единния механизъм за преструктуриране в рамките на Банковия съюз. Основен елемент на Единния механизъм за преструктуриране е изграждането на Единния фонд за преструктуриране (ЕФП), който следва да достигне целевото си ниво в размер на 1 на сто от гарантираните депозити в кредитните институции в държавите членки, участващи в Банковия съюз, до 31 декември 2023 г.
С изявление на Еврогрупата и на Съвета по финансови и икономически въпроси от 18 декември 2013 г. държавите членки се ангажираха до края на преходния период за изграждане на ЕФП – 
31 декември 2023 г., да бъде разработен общ защитен механизъм на ЕФП, който да осигури финансиране в процеса на преструктуриране на кредитни институции в Банковия съюз, когато средствата в ЕФП не са достатъчни и не могат да бъдат осигурени чрез пазарно финансиране.
На 14 декември 2018 г. на срещата на върха на държавите от еврозоната бе одобрен мандат за общия защитен механизъм (ОЗМ) на ЕФП.
Общият защитен механизъм включва револвираща кредитна линия от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), който осигурява подкрепа от името на еврозоната, и паралелни защитни механизми (револвиращи кредитни линии), които се предоставят от всяка участваща (в Банковия съюз) държава членка извън еврозоната (УДЧИЕЗ).
На заседанието на Еврогрупата в разширен формат на 30 ноември 2020 г. бе взето политическо решение за по-ранно въвеждане на OЗМ на ЕФП, който да започне да функционира от началото на 2022 г.
Ранното въвеждане на ОЗМ налага до края на 2021 г. да влязат в сила:
-	Споразумението за изменение на договора за създаване на Европейския стабилизационен механизъм между Кралство Белгия, Федерална република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Република Франция, Република Италия, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Португалия, Република Словения, Република Словакия и Република Финландия  (за да може ЕМС да предостави кредитна линия на ЕФП);
-	Споразумение за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в Единния фонд за преструктуриране с цел да се осигури взаимно използване на извънредните последващи вноски;
-	Споразумението за защитен механизъм между ЕМС и Единния съвет за преструктуриране (ЕСП);
-	Паралелните споразумения за защитен механизъм между УДЧИЕЗ и ЕСП.
Споразумението за изменение на Договора за създаване на ЕМС беше подписано от държавите членки от еврозоната на 27 януари 2021 г. На същата дата всички държави членки подписаха и Споразумението за изменение на Споразумението относно прехвърлянето и взаимното използване на вноски в ЕФП. До края на 2021 г. се очаква да приключат съответните национални процедури по ратифициране/утвърждаване/
одобряване на споразуменията.
До влизането в сила на ОЗМ на ЕФП всяка държава членка, участваща в Банковия съюз (включително Република България), е предоставила индивидуални кредитни линии на ЕСП до предварително определен максимален размер за подпомагане на преструктурирането само на банки, опериращи на територията на съответната държава членка, съгласно постигнатото на 8 декември 2015 г. от Еврогрупата и Съвета по икономически и финансови въпроси съгласие държавите членки, участващи в Банковия съюз, да въведат система от механизми за мостово финансиране, за да се осигури достатъчно финансиране за ЕФП до достигане на целевото му равнище до 31 декември 2023 г. (т.нар. преходен период).
Споразумението за кредитна линия между Република България като кредитор и Единния съвет за преструктуриране като кредитополучател беше подписано на 7 октомври 2020 г. и ратифицирано със закон (ДВ, бр. 107 от 2020 г.). Кредитната линия между Република  България и ЕСП е за максимален размер, възлизащ на 113 499 099,01 евро (около 222 млн. лв.). Индивидуалните споразумения за кредитни линии, предоставени от държавите членки на ЕСП, се прекратяват от датата на влизането в сила на ОЗМ и ангажиментът на държавите членки за заемно финансиране при необходимост по тези споразумения отпада.
Използването на ОЗМ е крайна мярка, която може да се използва едва когато финансовите средства на ЕФП са изчерпани, последващите вноски не са достатъчни и ЕСП не може да осигури пазарно финансиране. При използването на ОЗМ се спазва принципът на бюджетната неутралност в средносрочен план, като се изисква капацитетът на ЕСП за погасяване да е достатъчен за пълното погасяване на искания заем в рамките на неговия падеж. В допълнение се гарантира и спазването на задължението за прехвърляне на вноски в ЕФП, като в искането за заем ЕСП потвърждава, че всяка участваща в Банковия съюз държава  членка, засегната от действието по преструктуриране, заради което е подадено искането за заем, спазва задължението за прехвърляне на вноските, получени от лицензираните на негова територия институции, към ЕФП.
Споразумението за защитен механизъм от ЕМС и Паралелните споразумения за защитен механизъм осигуряват равнопоставеност и еквивалентно третиране на държавите членки от еврозоната и УДЧИЕЗ в ОЗМ.
В паралелното споразумение се определя максималната сума, до която могат да бъдат предоставени заеми от УДЧИЕЗ в рамките на ОЗМ. Неизплатената сума по главницата в рамките на механизма никога не трябва да надвишава максималната сума. Максималната сума е пропорционална на съответните предварителни вноски в ЕФП от кредитните институции, установени на територията на УДЧИЕЗ. Максималната сума на паралелното споразумение за защитен механизъм между Република България като кредитор и ЕСП като кредитополучател е определена на 187 923 874 лв. 
(96 083 951 евро). Определената максимална сума ще бъде актуализирана годишно (увеличавана всяка година със събирането на предварителните вноски) през преходния период за достигане на целевото ниво на ЕФП 
(до 31 декември 2023 г.). Планирано е сумата да бъде заложена в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. в операциите в частта на финансирането на бюджетното салдо и в актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022-2024 г., с посочен ефект за бюджета по години. След преходния период актуализация може да се извършва като част от редовния или цялостен преглед, съответно извършвани на 3 и 10 г. или след писмено уведомление от ЕСП. Целта на актуализацията е постигане на съответствие на пропорционалния дял на предварителни вноски от държавата членка кредитор към действителното равнище на ЕФП. Актуализация на максималната сума се извършва чрез подписване между страните на изменящо споразумение към Паралелното споразумение.
Заемът по линия на Паралелното споразумение е с цел да се подкрепят инструментите за преструктуриране, заложени в правото на Европейския съюз. Единният съвет за преструктуриране може да поиска заем, като размерът му е пропорционален на дела на предварителните вноски на кредитора (Република България) към действителното равнище на ЕФП през преходния период и пропорционален на дела на предварителни вноски на кредитора (Република България) към целевото равнище на ЕФП след края на преходния период. Подобно разпределение на сумите на заемите гарантира равнопоставеност на всички участващи в Банковия съюз държави членки.
Кредиторът по Паралелното споразумение решава дали да отпусне искания заем за всеки конкретен случай на базата на установените критерии и при спазване на процедурите, заложени в споразумението. Съгласно Паралелното споразумение всяко искане за заем представлява предложение от ЕСП до кредитора за отпускане на заем. Решението за отпускане на заем не може да бъде дискриминационно (пряко или косвено) въз основа на националност или място на стопанска дейност на преструктуриращата се институция в банковия съюз.
Всеки заем се отпуска с първоначален падеж до три години, като падежът може да бъде удължен за целия заем или за част от него до максимум пет години. Когато заемът е поискан за финансиране на подпомагане с оглед на осигуряване на ликвидност от ЕФП, неговият първоначален падеж е дванадесет месеца. Върху размера на главницата по всеки заем се начислява лихва при лихвен процент, равен на приложимия базов лихвен процент през всеки лихвен период плюс марж, като ЕСП изплаща на заемодателя разходите за емитиране и други разходи и разноски.
С цел ефективно функциониране на ОЗМ след влизането му в сила се предвижда и изграждане на механизъм за сътрудничество, координация и обмяна на информация между кредиторите на ЕФП – ЕМС и УДЧИЕЗ, като за целта ще бъде подписано и споразумение между кредиторите.
Защитният механизъм (револвиращата кредитна линия), осигурен чрез Паралелното споразумение, ще бъде на разположение за 10-годишен период. Периодът на разположение се удължава автоматично за допълнителeн 10-годишeн период при същите условия или при изменени условия, ако страните предварително са се договорили за това. Паралелното споразумение между Република България като кредитор и ЕСП като кредитополучател се прекратява, когато УДЧИЕЗ се присъедини към еврозоната (в този случай тя ще участва в ЕМС и съответно - в подпомагането чрез защитния механизъм на еврозоната) или ако Република България прекрати участието си в Банковия съюз (т.е. в Единния надзорен механизъм и Единния механизъм за преструктуриране) чрез преустановяване на тясното сътрудничество между Европейската централна банка и Българската народна банка.
Проектът на Паралелно споразумение е координиран между ЕСП, ЕМС и УДЧИЕЗ и е потвърден чрез писмена съгласувателна процедура на работната група към Еврогрупата в разширен състав на 
2 юли 2021 г. На заседанието на Еврогрупата в приобщаващ формат на 
8 ноември 2021 г. министрите приветстваха приключването на техническата подготовка, включително окончателния текст на Паралелното споразумение за защитен механизъм, и направиха преглед на напредъка на националните процедури по ратификация на споразумението за изменение на Договора за ЕМС и споразумението за изменение на Междуправителственото споразумение за прехвърлянето и взаимното използване на вноски в ЕФП, необходими за ранното въвеждане на общия защитен механизъм от началото на 2022 г., в съответствие с поетия политически ангажимент.
Паралелното споразумение е подписано от страна на председателя на ЕСП на 11 ноември 2021 г. и от министъра на финансите на Република България на 25 ноември 2021 г.
Съгласно т. 26 от Паралелното споразумение за защитен механизъм същото влиза в сила на най-ранната дата, на която: 1. Споразумението за защитен механизъм на ЕМС (съгласно което ЕМС предоставя на ЕСП револвираща кредитна линия като част от Общия защитен механизъм) е влязло в сила, и 2. Република България и ЕСП като страни по Паралелното споразумение са си разменили и са потвърдили получаването на правни становища, потвърждаващи обвързващата сила и приложимостта на споразумението за всяка от страните, както и списъци с образци на подписи за всеки от упълномощените да подписват.
Споразумението подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България. Предвид конфиденциалния характер на приложение 9 на Паралелното споразумение - „Списък на лицата за контакт“, с оглед на съдържащите се в този списък лични данни на определените от двете страни лица за контакт се предлага на основание чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България Народното събрание да разпореди списъкът на лицата за контакт да не се обнародва в „Държавен вестник“.