НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. № 47-202-01-20
Дата: 21.04.2022 г.

Република българия
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

ДО

ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-н НИКОЛА МИНЧЕВ

УВАЖАЕМИ ГОСПОДИН МИНЧЕВ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение  246 на Министерския съвет от 2022 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за публичното предлагане на ценни книжа.
Приложения: 
1. Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за публичното предлагане на ценни книжа.
2. Частична предварителна оценка на въздействието.
3.	Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4. Справка за съответствие с правото на Европейския съюз.
5. Справка за постъпилите предложения от обществените консултации.
6. Справка за отразяване на становищата, получени след съгласуване на законопроекта.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е    246

от    21 април    2022 година

ЗА одобряване на законопроект

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България 

М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за публичното предлагане на ценни книжа.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Кирил Петков

ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ:  /п/ Красимир Божанов
Вярно,
ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
“ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”:
 /Веселин Даков/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З  А  К  О  Н

ЗА изменение и допълнение на Закона за публичното предлагане на ценни книжа
(обн., ДВ, бр. 114 от 1999 г.; изм. и доп., бр. 63 и 92 от 2000 г., 
бр. 28, 61, 93 и 101 от 2002 г., бр. 8, 31, 67 и 71 от 2003 г., бр. 37 от 
2004 г., бр. 19, 31, 39, 103 и 105 от 2005 г., бр. 30, 33, 34, 59, 63, 80, 84, 86 и 105 от 2006 г., бр. 25, 52, 53 и 109 от 2007 г., бр. 67 и 69 от 2008 г., 
бр. 23, 24, 42 и 93 от 2009 г., бр. 43 и 101 от 2010 г., бр. 57 и 77 от 2011 г., бр. 21, 94 и 103 от 2012 г., бр. 109 от 2013, бр. 34, 61, 62, 95 и 102 от 
2015 г., бр. 33, 42, 62 и 76 от 2016 г., бр. 62, 91 и 95 от 2017 г., бр. 7, 15, 20, 24 и 77 от 2018 г., бр. 17, 83, 94 и 102 от 2019 г., бр. 26 и 64 от 2020 г., бр. 12 и 21 от 2021 г. и бр. 16 и 25 от 2022 г.)

§ 1. В чл. 1, ал. 1:
1. Създава се нова т. 5:
„5. изискванията за предоставянето на услуги за колективно финансиране по чл. 164, ал. 2, т. 1, включително за организацията, лицензирането и надзора на доставчиците на услуги за колективно финансиране, за дейността на платформите за колективно финансиране, за прозрачността и маркетинговите съобщения във връзка с предоставянето на услуги за колективно финансиране;“.
2. Досегашната т. 5 става т. 6.
§ 2. В чл. 8:
1. Създава се нова ал. 3:
„(3) Комисията е компетентен орган по смисъла на чл. 29 от Регламент (ЕС) 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета от 
7 октомври 2020 г. относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията и за изменение на Регламент (ЕС) 2017/1129 и на Директива (ЕС) 2019/1937 (OB, L 347/1 от 
20 октомври 2020 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2020/1503“, и упражнява правомощията по чл. 2, параграфи 2 и 3, чл. 12, параграфи 
5-10, чл. 13, чл. 16, параграф 2, чл. 17, чл. 23, параграф 5 и 14, чл. 28, параграфи 1-3, 7 и 8, чл. 30, чл. 31, параграфи 1-7, чл. 32, параграфи 
1-3, чл. 33, 37 и 38 от Регламент (ЕС) 2020/1503 по отношение на услугите за колективно финансиране, с изключение на случаите, които са предоставени в изрична компетентност на Българската народна банка съгласно Закона за кредитните институции.“
2. Създават се ал. 4 и 5:
„(4) Заместник-председателят е компетентен орган по смисъла на чл. 29 от Регламент (ЕС) 2020/1503 и упражнява правомощията, които не са предоставени в изключителна компетентност на комисията, по отношение на предоставянето на услугите за колективно финансиране.
(5) По отношение на предоставянето на услугите за колективно финансиране уведомяванията и докладванията по чл. 15, параграф 3 и чл. 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2020/1503 се извършват до комисията.“
3. Досегашната ал. 3 става ал. 6.
§ 3. В чл. 89в, ал. 1 и чл. 89г, ал. 1 числото „3 000 000“ се заменя с „8 000 000“.
§ 4. В чл. 89ц абревиатурата „ЕОЦКП“ се заменя с “Европейския орган за ценните книжа и пазарите (ЕОЦКП)“.
§ 5. В чл. 89ч, ал. 2 думите „уволнение по реда на“ се заменят с „наказание по“.
§ 6. В чл. 116б се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 3  т. 2 се отменя.
2. създава се нова ал. 4:
„(4) Лицата, които управляват и представляват публичното дружество, са длъжни да представят в комисията протокола от заседанието на управителния орган на публичното дружество, обективиращ овластителните решения по чл. 114, ал. 2 и 3, в срок 
4 работни дни от датата на провеждане на заседанието.“
3. досегашната ал. 4 става ал. 5.
§ 7. В чл. 116г, ал. 6 след думите „се прилагат“ се добавя „съответно“, а думите „чл. 116б“ се заменят с „чл. 116б, ал. 1 и 4”.

§ 8. Създава се нов дял четвърти „Колективно финансиране“ с глава тринадесета „Колективно финансиране“ с чл. 164-178:
„ДЯЛ ЧЕТВЪРТИ
КОЛЕКТИВНО ФИНАНСИРАНЕ

Глава тринадесета
Колективно финансиране

Чл. 164. (1) С тази глава се уреждат изискванията за предоставянето на услуги за колективно финансиране, за организацията, лицензирането и надзора на доставчиците на услуги за колективно финансиране, за дейността на платформите за колективно финансиране, както и за прозрачността и маркетинговите съобщения във връзка с предоставянето на услуги за колективно финансиране.
(2) По смисъла на тази глава:
1. „услуги за колективно финансиране“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „а“ от Регламент (ЕС) 2020/1503;
2. „платформа за колективно финансиране“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „г“ от Регламент (ЕС) 2020/1503; 
3. „доставчик на услуги за колективно финансиране“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „д“ от Регламент (ЕС) 2020/1503; 
4. „предложение за колективно финансиране“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „е“ от Регламент (ЕС) 2020/1503; 
5. „клиент“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „ж“ от Регламент (ЕС) 2020/1503; 
6. „създател на проект“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „з“ от Регламент (ЕС) 2020/1503; 
7. „инвеститор“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „и“ от Регламент (ЕС) 2020/1503; 
8. „опитен инвеститор“ е понятие по смисъла на чл. 2, 
параграф 1, буква „й“ от Регламент (ЕС) 2020/1503;
9. „неопитен инвеститор“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „к“ от Регламент (ЕС) 2020/1503; 
10. „проект за колективно финансиране“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „л“ от Регламент (ЕС) 2020/1503;
11. „прехвърлими ценни книжа“ е понятие по смисъла на § 1, 
т. 1 от допълнителните разпоредби на Закона за пазарите на финансови инструменти;
12. „маркетингови съобщения“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „о“ от Регламент (ЕС) 2020/1503;
13. „траен носител“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „п“ от Регламент (ЕС) 2020/1503;
14. „дружество със специална цел“ е понятие по смисъла на 
чл. 2, параграф 1, буква „р“ от Регламент (ЕС) 2020/1503;
15. „компетентен орган“ е понятие по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „с“ от Регламент (ЕС) 2020/1503.
(3) Тази глава не се прилага:
1. в случаите по чл. 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2020/1503;
2. за дялове на съдружници в капитала на дружества с ограничена отговорност;
3. за акции, за прехвърлянето на които са предвидени ограничения или условия.
Чл. 165. (1) Лицензирането и надзорът на доставчиците на услуги за колективно финансиране се извършва съгласно Регламент (ЕС) 2020/1503, тази глава и актовете по прилагането им. 
(2) Комисията взема решение за издаване на лиценз за предоставяне на услуги за колективно финансиране или за отказ за издаване на лиценз за предоставяне на услуги за колективно финансиране, с изключение на случаите, в които заявител е кредитна институция, при условията на Регламент (ЕС) 2020/1503, тази глава и актовете по прилагането им. 
(3) Комисията издава лиценз за предоставяне на услуги за колективно финансиране на акционерно дружество или дружество с ограничена отговорност със седалище и адрес на управление на територията на Република България, което отговаря на изискванията на Регламент (ЕС) 2020/1503 и актовете по прилагането му.
(4) В 7-дневен срок от издаването на лиценза по ал. 3 дружеството заявява за вписване в предмета му на дейност в търговския регистър предоставянето на услуги за колективно финансиране.

(5) Агенцията по вписванията вписва в търговския регистър правото да се извършват услуги за колективно финансиране в предмета на дейност на дружеството, след като й бъде представен издаденият от комисията лиценз.
Чл. 166. (1) Доставчиците на услуги за колективно финансиране са длъжни по всяко време да изпълняват организационните и оперативните изисквания към тях съгласно Регламент (ЕС) 2020/1503, тази глава и актовете по прилагането им.
(2) Членовете на управителния и на контролния орган, както и прокуристът на доставчик на услуги за колективно финансиране отговарят по всяко време на изискванията по чл. 12, параграф 2, буква „л“ и параграф 3 от Регламент (ЕС) 2020/1503.
(3) Членовете на управителния и на контролния орган на доставчик на услуги за колективно финансиране, както и прокуристът, подлежат на одобряване от комисията преди вписването им в търговския регистър, а физическите лица, които представляват юридически лица - членове на управителен или контролен орган на доставчик на услуги за колективно финансиране, подлежат на одобряване от комисията преди определянето им за представители на юридическите лица - членове на управителен или контролен орган на доставчика на услуги за колективно финансиране.
(4) За издаването на одобрението по ал. 3 доставчикът на услуги за колективно финансиране подава заявление до комисията с приложени към него данни и документи по чл. 12, параграф 2, буква „л“ и параграф 3 от Регламент (ЕС) 2020/1503 и актовете по прилагането му.
(5) Когато представените данни и документи са непълни или са необходими допълнителна информация или доказателства за верността на данните, заместник-председателят изпраща съобщение до доставчика на услуги за колективно финансиране и определя срок за отстраняване на установените непълноти и несъответствия или за представяне на допълнителна информация и документи, който не може да е по-кратък от един месец.
(6) Когато съобщението по ал. 5 не бъде прието на посочения от заявителя адрес за кореспонденция, срокът за представянето на данните, документите и допълнителната информация по ал. 5 тече от оповестяването на съобщението на интернет страницата на комисията. Оповестяването се удостоверява с протокол, съставен от длъжностни лица, определени със заповед на заместник-председателя.
(7) Комисията по предложение на заместник-председателя се произнася в едномесечен срок от подаването на заявлението, а когато са били поискани допълнителни сведения и документи - в едномесечен срок от получаването им, съответно от изтичането на срока по ал. 5.
(8) Комисията отказва да издаде одобрение по ал. 3, ако някое от лицата не отговаря на изискванията на чл. 12, параграф 2, буква „л“ и параграф 3 от Регламент (ЕС) 2020/1503 или ако с дейността си или с влиянието си върху вземането на решения може да навреди на сигурността на доставчика на услуги за колективно инвестиране или на неговите операции.
(9) Алинеи 3-8 не се прилагат за членове на управителен и на контролен орган, както и прокурист на доставчик на услуги за колективно финансиране, които заемат длъжност като член на управителен или контролен орган или прокурист, за което са получили одобрение от комисията или от Българската народна банка по Закона за пазарите на финансови инструменти, Закона за кредитните институции и Закона за платежните услуги и платежните системи.
Чл. 167. (1) Лице, което притежава 20 на сто или повече от дяловия капитал или от правата на глас в доставчик на услуги за колективно финансиране, трябва по всяко време да отговаря на изисквания на чл. 12, параграф 3, буква „а“ от Регламент (ЕС) 2020/1503.
(2) Лицата, които са взели решение да придобият 20 на сто или повече дялово участие в доставчик на услуги за колективно финансиране, уведомяват писмено комисията преди придобиването и предоставят документите съгласно чл. 12, параграф 3, буква „а“ от Регламент (ЕС) 2020/1503.
Чл. 168. Заместник-председателят в съответствие с чл. 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2020/1503 определя честотата и задълбочеността на оценката на спазването от доставчиците на услуги за колективно финансиране на задълженията им по посочения регламент, като за целта може да извършва или да оправомощава длъжностни лица на комисията да извършват проверки на място.
Чл. 169. (1) Основният информационен документ за инвестицията съгласно чл. 23 от Регламент (ЕС) 2020/1503 се изготвя на български език.
(2) Когато доставчик на услуги за колективно финансиране рекламира предложение за колективно финансиране чрез маркетингови съобщения в Република България, основният информационен документ за инвестицията се предоставя на разположение на български език.
Чл. 170. (1) Членовете на управителния орган и на контролния орган на създателя на проекта за колективно финансиране и неговият прокурист отговарят солидарно за вредите, причинени от неверни, заблуждаващи или непълни данни в основния информационен документ за инвестицията или негов превод, както и при липса на ключова информация, необходима на инвеститорите при вземането на решение дали да финансират проекта за колективно финансиране. Лицата по чл. 18 от Закона за счетоводството отговарят солидарно с лицата по изречение първо за вреди, причинени от неверни, заблуждаващи или непълни данни във финансовите отчети на създателя на проекта. Когато в основния информационен документ за инвестицията е включена информация от одитирани финансови отчети, регистрираният одитор отговаря за вредите, причинени от одитираните от него финансови отчети.
(2) В основния информационен документ за инвестицията се посочват имената и длъжността, съответно наименованието, седалището и адресът на управление на лицата по ал. 1, които декларират, че, доколкото им е известно, съдържащата се в основния информационен документ за инвестицията информация е вярна и пълна.
Чл. 171. (1) Членовете на управителния и на контролния орган на доставчика на услуги за колективно финансиране, който предоставя индивидуално управление на портфейл от заеми и неговият прокурист, отговорни за информацията, съдържаща се в основния информационен документ за инвестицията на ниво платформа, отговарят солидарно за вредите, причинени от неверни, заблуждаващи или непълни данни в основния информационен документ за инвестицията на ниво платформа или негов превод.
(2) В основния информационен документ за инвестицията на ниво платформа се посочват имената и длъжността, съответно наименованието, седалището и адресът на управление на лицата по 
ал. 1, които декларират, че, доколкото им е известно, съдържащата се в основния информационен документ за инвестицията на ниво платформа информация е вярна и пълна.
Чл. 172. Маркетинговите съобщения на доставчиците на услуги за колективно финансиране са на български език.
Чл. 173. (1) Комисията може да упражни правомощията по 
чл. 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2020/1503 при спазване на чл. 30, параграф 3 от същия регламент, за да осигури спазването на разпоредбите на Регламент (ЕС) 2020/1503, тази глава и/или актовете по прилагането им.
(2) Физическо или юридическо лице, което предоставя информация на комисията в съответствие с Регламент (ЕС) 2020/1503, тази глава и/или актовете по прилагането им, не извършва нарушение на ограниченията за оповестяване на информация, наложени по силата на договор или на законови, подзаконови или административни разпоредби, и това лице не носи отговорност от каквото и да било естество, свързана с това уведомяване.
Чл. 174. (1) При осъществяване на своите правомощия по Регламент (ЕС) 2020/1503, тази глава и/или актовете по прилагането им, както и за целите на посочения регламент комисията си сътрудничи с ЕОЦКП и с компетентните органи на другите държави членки, както и с компетентните органи, отговарящи за надзора над дейност, извършвана от  доставчик на услуги за колективно финансиране, която е различна от дейностите, обхванати от лиценза по чл. 12 от Регламент (ЕС) 2020/1503.
(2) При осъществяване на надзор за спазване на изискванията на чл. 6, 20 и 24 от Регламент (ЕС) 2020/1503 комисията, съответно заместник-председателят, обменят информация и си сътрудничат с Българската народна банка. За целите на изречение първо комисията, съответно заместник-председателят, може да изисква мотивирано становище от Българската народна банка, което се предоставя в срок от един месец от получаване на искането.
Чл. 175. В случаите по чл. 37, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2020/1503 комисията предприема подходящи мерки по чл. 174 и/или 
чл. 212а2 за защита на инвеститорите и уведомява Европейската комисия и ЕОЦКП.
Чл. 176. (1) Доставчиците на услуги за колективно финансиране създават и прилагат подходящи вътрешни процедури, за да може служителите им да подават съобщения за нарушения по специален, самостоятелен и независим комуникационен канал за приемане на съобщения за извършени нарушения или за наличие на основателни съмнения за извършени или предстоящо извършване на нарушения на Регламент (EС) 2020/1503, тази глава и/или актовете по прилагането им.
(2) Лицата, работещи по трудово правоотношение, които са подали съобщение за нарушение или срещу които е подадено съобщение за нарушение, имат право на защита срещу дисциплинарно наказание по чл. 187, ал. 2 от Кодекса на труда.
(3) С правилника на комисията по чл. 13, ал. 1, т. 1 от Закона за Комисията за финансов надзор се определят процедури за работа със съобщения за нарушения, които включват:
1. изискванията към комуникационния канал за приемане на съобщения за нарушения;
2. възможността за анонимно подаване на съобщения за нарушения;
3. реда за разглеждане на съобщенията за нарушения;
4. вида, съдържанието и сроковете за осъществяване на обратна връзка за резултатите от съобщението за нарушение, които лице, подало съобщение, може да очаква след съобщаването;
5. режима на поверителност, приложим за съобщения за нарушения, включително описание на обстоятелствата, при които данните на лицата, които подават съобщение за нарушение, и на физическите лица, за които се смята, че са отговорни за нарушенията, може да бъдат разкрити.
Чл. 177. Доставчиците на услуги за колективно финансиране, включително кредитните институции, получили лиценз от Българската народна банка за извършване на услуги за колективно финансиране, спазват изискванията на Регламент (ЕС) 2020/1503, тази глава и актовете по прилагането им.
Чл. 178. Комисията може да определи с наредба допълнителни изисквания във връзка с прилагането на тази глава.“
§ 9. В чл. 212, ал. 1 думите „с изключение на Регламент (ЕС) 2017/1129, глава шеста и актовете по прилагането им“ и запетаята след тях се заличават, а след думите „актовете по прилагането му“ се добавя „и/или приложимите актове на Европейския съюз, с изключение на глава шеста и глава тринадесета на този закон, Регламент (ЕС) 2017/1129, Регламент (ЕС) 2020/1503 и актовете по прилагането им“.
§ 10. Създава се чл. 212а2:
„Чл. 212а2. (1) За да осигури спазването на разпоредбите на Регламент (ЕС) 2020/1503, глава тринадесета и/или актовете по прилагането им, комисията може:
1. да спре предложение за колективно финансиране за не повече от 10 последователни работни дни за всеки отделен случай, когато има основания за съмнение, че е налице нарушение на Регламент (ЕС) 2020/1503;
2. да забрани или да спре маркетингови съобщения или да изиска от доставчиците на услуги за колективно финансиране или от третите страни, определени да изпълняват функции във връзка с предоставянето на услуги за колективно финансиране, да преустановят или да спрат маркетингови съобщения за не повече от 10 последователни работни дни за всеки отделен случай, когато има основания да се счита, че е налице нарушение на Регламент (ЕС) 2020/1503;
3. да забрани предложение за колективно финансиране, когато установи, че е налице нарушение на Регламент (ЕС) 2020/1503, или когато има основания за съмнение, че той ще бъде нарушен;
4. да спре или да изиска от съответния доставчик на услуги за колективно финансиране да спре предоставянето на услуги за колективно финансиране за не повече от 10 последователни работни дни за всеки отделен случай, когато има основания да се счита, че е налице нарушение на Регламент (ЕС) 2020/1503;
5. да забрани предоставянето на услуги за колективно финансиране, когато установи, че Регламент (ЕС) 2020/1503 е бил нарушен;
6. да оповести факта, че доставчик на услуги за колективно финансиране или трето лице, определено да изпълнява функции във връзка с предоставянето на услуги за колективно финансиране, не изпълнява задълженията си;
7. да оповести или да изиска от доставчика на услуги за колективно финансиране или от третото лице, определено да изпълнява функции във връзка с предоставянето на услуги за колективно финансиране, да оповести цялата съществена информация, която може да има отражение върху предоставянето на услугата за колективно финансиране, за да се гарантира защитата на инвеститорите или гладкото функциониране на пазара;
8. да спре или да изиска от доставчика на услуги за колективно финансиране или от третото лице, определено да изпълнява функции във връзка с предоставяне на услуги за колективно финансиране, да спре предоставянето на услуги за колективно финансиране, когато счита, че положението на доставчика на услуги за колективно финансиране е такова, че предоставянето на услугата за колективно финансиране би било в ущърб на интересите на инвеститорите;
9. да разпореди прехвърлянето на съществуващи договори на друг доставчик на услуги за колективно финансиране, в случай че лицензът на доставчика на услуги за колективно финансиране бъде отнет в съответствие с чл. 17, параграф 1, първа алинея, буква „в“ от Регламент (ЕС) 2020/1503 при съгласие между клиентите и приемащия доставчик на услуги за колективно финансиране;
10. да забрани на член на управителния орган на юридическото лице, който е отговорен за нарушението, или на всяко друго физическо лице, за което се смята, че носи отговорност за нарушението, да изпълнява управленски функции при доставчици на услуги за колективно финансиране.
(2) Когато установи, че лице е извършило нарушение на Регламент (ЕС) 2020/1503, глава тринадесета и/или актовете по прилагането им, както и когато се възпрепятства контролната дейност на комисията, комисията може да задължи лицето да предприеме конкретни мерки, необходими за предотвратяване и/или отстраняване на нарушението, на вредните последици от него или на опасността за интересите на инвеститорите, в определен от нея срок.“
(3) Когато установи, че кредитна институция - доставчик на услуги за колективно финансиране извършва дейността си в нарушение на Регламент (ЕС) 2020/1503, глава тринадесета и/или актовете по прилагането им, комисията може да приложи мерките по ал. 1 и 2.  Комисията уведомява Българската народна банка за прилагане на мярка спрямо кредитна институция - доставчик на услуги за колективно финансиране.
(4) Комисията може да предложи на Българската народна банка да отнеме разрешението на кредитна институция за извършване на дейност като доставчик на услуги за колективно финансиране, когато съответното лице системно нарушава разпоредбите на Регламент (ЕС) 2020/1503, глава тринадесета и/или актовете по прилагането им. Българската народна банка уведомява комисията за решението си в срок от един месец от получаването на предложението на комисията.”
§ 11. В чл. 212б се създава ал. 3:
„(3) При прилагане на административните мерки по чл. 212а2 комисията отчита всички обстоятелства, посочени в чл. 40, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2020/1503.“
§ 12. В чл. 213, ал. 4, изречение първо думите „чл. 212а, ал. 2, т. 2 и чл. 212а1“ се заменят с „чл. 212а, ал. 2, т. 2, чл. 212а1 и чл. 212а2“ и  в изречение второ думите „по чл. 212а, ал. 1, т. 1 и ал. 2, т. 1 и чл. 212а1“ се заменят с „по чл. 212а, ал. 1, т. 1 и ал. 2, т. 1, чл. 212а1 и чл. 212а2“.
§ 13. В чл. 221:
1. В ал. 1:
а) в т. 2 след думите „чл. 157а, ал. 7“ се поставя запетая и се добавя „чл. 165, ал. 4 и чл. 167, ал. 1 и 2“;
б) в т. 3 след думите „чл. 149, ал. 5“ се поставя запетая и се добавя „чл. 166, ал.  2 и 3“;
в) в т. 6 след думите „чл. 7, параграфи 1-11“ се добавя „и 12а“,  след думите „чл. 14, параграфи 1 и 2“ се поставя запетая и се добавя 
„чл. 14а, параграфи 1-4“, а думите „чл. 23, параграфи 1, 2, 3“ се заменят с „чл. 23, параграфи 1-3а“;
г) създава се т. 7:
„7. член 3, 4 и 5, чл. 6, параграфи 1-6, чл. 7, параграфи 1-4, 
чл. 8, параграфи 1-6, чл. 9, параграфи 1 и 2, чл. 10, чл. 11, чл. 12, параграф 1, чл. 13, параграф 2, чл. 15, параграф 3, чл. 16, параграф 1, чл. 18 параграфи 1 и 4, чл. 19, параграфи 1-6, чл. 20, параграфи 1 и 2, 
чл. 21, параграфи 1-7, чл. 22, чл. 23, параграфи 2-13, чл. 24, 25, 26 и 
чл. 27, параграфи 1-3 от Регламент (ЕС) 2020/1503, се наказва с глоба от 
1000 до 500 000 лв.“
2. В ал. 2 се създава т. 7:
„7. за нарушения по ал. 1, т. 7 - от 2000 до 1 000 000 лв.“
3. В ал. 6 думите „чл. 212а, ал. 1, т. 2 и ал. 2, т. 2 и 3 и чл. 212а1“ се заменят с „чл. 212а, ал. 1, т. 2 и ал. 2, т. 2 и 3, чл. 212а1 и чл. 212а2“.
4. Създават се нови ал. 10 и 11:
„(10) За нарушения по ал. 1, т. 7 на юридическите лица се налага имуществена санкция в размер от 10 000 до 500 000 лв. или до 2,5 на сто от общия годишен оборот в съответствие с последния изготвен годишен финансов отчет, приет от управителния орган, или до размера на ползата, извлечена вследствие на нарушението, когато размерът на тази полза може да бъде определен, а при повторно нарушение - от 
20 000 до 1 000 000 лв. или до 5 на сто от общия годишен оборот в съответствие с последния изготвен годишен финансов отчет, приет от управителния орган, или до двойния размер на ползата, извлечена вследствие на нарушението, когато размерът на тази полза може да бъде определен.
(11) За нарушения по ал. 1, т. 7 на кредитните институции – доставчици на услуги за колективно финансиране, заместник-председателят налага съответните имуществени санкции, предвидени в този закон.“
5. Досегашната ал. 10 става ал. 12.
6. Досегашната ал. 11 става ал. 13 и в нея думите „ал. 9“ се заменят с „ал. 9-11“.
§ 14. В чл. 222а се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думите „чл. 221 и чл. 221а“ се заменят с „чл. 221, 
ал. 1, т. 1-6, ал. 2, т. 1-6, ал. 4, 6, 8, 9 и 11 и чл. 221а“.
2. Създава се нова ал. 2:
„(2) При определянето на вида и размера на административните наказания по чл. 221, ал. 1, т. 7, ал. 2, т. 7, ал. 10 и 11 заместник-председателят отчита обстоятелствата по чл. 40, 
параграф 1 от Регламент (ЕС) 2020/1503.“
§ 15. В чл. 223, ал. 3 думите „принудителните административни мерки“ се заменят с „приложените принудителни административни мерки или наложените административни наказания“.
§ 16. В глава двадесет и първа се създава чл. 224:
„Чл. 224. (1) Комисията, съответно заместник-председателят, оповестява на интернет страницата на комисията всяка приложена принудителна административна мярка и всяко издадено наказателно постановление за нарушаване на разпоредбите на Регламент (ЕС) 2020/1503, глава тринадесета, както и на актовете по прилагането им по реда и при спазване на чл. 42 от Регламент (ЕС) 2020/1503 и чл. 223, 
ал. 2 и 4.
(2) Комисията, съответно заместник-председателят, взема решение по чл. 223, ал. 2, т. 3, когато мерките по чл. 223, ал. 2, т. 1 или 2 не са достатъчни, за да се гарантира, че публикуването е пропорционално по отношение на приложените принудителни административни мерки или наложените административни наказания, които са от незначителен характер.“
§ 17. В § 1г, ал. 2 от допълнителните разпоредби се създава 
т. 3:
„3. Регламент (ЕС) 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета от 7 октомври 2020 г. относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията и за изменение на Регламент (ЕС) 2017/1129 и на Директива (ЕС) 2019/1937 (OB, L 347/1 от 20 октомври 2020 г.).“
§ 18. В § 16 от преходните и заключителните разпоредби ал. 2 се отменя.

ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ

§ 19. Изискването на чл. 85, ал. 2 от Закона за пазарите на финансови инструменти за предоставяне на информация на обществеността не се прилага до 28 февруари 2023 г.
§ 20. В Закона за Комисията за финансов надзор (обн., ДВ, 
бр. 8 от 2003 г.; изм. и доп., бр. 31, 67 и 112 от 2003 г., бр. 85 от 2004 г., бр. 39, 103 и 105 от 2005 г., бр. 30, 56, 59 и 84 от 2006 г., бр. 52, 97 и 109 от 2007 г., бр. 67 от 2008 г., бр. 24 и 42 от 2009 г., бр. 43 и 97 от 2010 г., бр. 77 от 2011 г., бр. 21, 38, 60, 102 и 103 от 2012 г., бр. 15 и 109 от 
2013 г., бр. 34, 62 и 102 от 2015 г., бр. 42 и 76 от 2016 г.; Решение № 10 на Конституционния съд от 2017 г. – бр. 57 от 2017 г.; изм. и доп., бр. 62, 92, 95 и 103 от 2017 г., бр. 7, 15, 24, 27, 77 и 101 от 2018 г., бр. 12, 17, 42, 83, 94 и 102 от 2019 г., бр. 26 и 64 от 2020 г., бр. 21 от 2021 г. и бр. 16 и 25 от 2022 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 1, ал. 2, т. 1 след думите „упълномощените съветници“ се добавя „и доставчиците на услуги за колективно финансиране“, съюзът „и“ след думите „наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2015/760“ се заменя със запетая, а накрая се добавя „и Регламент (ЕС) 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета от 7 октомври 2020 г. относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията и за изменение на Регламент (ЕС) 2017/1129 и на Директива (ЕС) 2019/1937 (OB, L 347/1 от 20 октомври 2020 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2020/1503“.
2. В чл. 12, ал. 1 се създава т. 24:
„24. е компетентен орган по прилагането на Регламент (EС) 2020/1503 за доставчиците на услуги за колективно финансиране, а също така е и единно звено за контакт за трансграничното административно сътрудничество между компетентните органи, както и с Европейския орган за ценни книжа и пазари.“
3. В чл. 13, ал. 1:
а) в т. 36 думите „с изключение на случаите по чл. 1, ал. 2, т. 6 от Закона за кредитните институции, които са предоставени в изрична компетентност на Българската народна банка“ се заменят с „в случаите, предвидени в Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“;
б) създава се т. 40:
„40. по предложение на ресорния заместник-председател упражнява правомощията по чл. 30 от Регламент (EС) 2020/1503 и прилага принудителните административни мерки за нарушения на Регламент (EС) 2020/1503.”
4. В чл. 15, ал. 1:
а) в т. 1 думите „31-34, 36-39“ се заменят с „31-34, 36-40“;
б) в т. 6 и 7 след думите „колективно инвестиране“ се поставя запетая и се добавя „Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“, а думите „и Регламент (ЕС) 2019/2088“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2019/2088 и Регламент (EС) 2020/1503“;
в) в т. 16 след думите „Регламент (ЕС) 2019/2033“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (EС) 2020/1503“;
г) в т. 17:
аа) в буква „а“ думите „параграф 8“ се заменят с „т. 8“;
бб) в буква „б“ думите „параграф 9“ се заменят с „т. 9“;
д) точка 18 се изменя така:
„18. упражнява правомощия на компетентен орган по Регламент (ЕС) 2015/2365:
а) за финансовите контрагенти по чл. 3, т. 3 от Регламент (ЕС) 2015/2365, които са лица по чл. 1, ал. 2, т. 1;
б) за нефинансовите контрагенти по чл. 3, т. 4 от Регламент (ЕС) 2015/2365;“

е) създава се т. 22:
„22. упражнява правомощията на компетентен орган по смисъла на чл. 29 от Регламент (ЕС) 2017/2402 в случаите по чл. 3, ал. 4, т. 2 и ал. 5 и 6 от Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация.“
5. В чл. 16, ал. 1:
а) в т. 15 след думите „Кодекса за застраховането“ се поставя запетая и се добавя „Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“;
б) в т. 18 и 19 след думите „Кодекса за застраховането“ се поставя запетая и се добавя „на Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“;
в) създава се т. 27:
„27. упражнява правомощията на компетентен орган по смисъла на чл. 29 от Регламент (ЕС) 2017/2402 в случаите по чл. 3, ал. 4, т. 1 от Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация.“
6. В чл. 17, ал. 1:
а) в т. 11 след думите „социално осигуряване“ се поставя запетая и се добавя „на Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“;
б) в т. 12 след думите „Кодекса за социално осигуряване“ се поставя запетая и се добавя „Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“;
в) в т. 13 след думите „социално осигуряване“ се поставя запетая и се добавя „в Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“;

г) създава се т. 21:
„21. упражнява правомощията на компетентен орган по смисъла на чл. 29 от Регламент (ЕС) 2017/2402 в случаите по чл. 3, ал. 4, т. 3 от Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация.“
7. В чл. 17а, ал. 8 думите „уволнение по реда на“ се заменят с „наказание по“.
8. В чл. 18, ал. 1, т. 1 и 6 и ал. 3 след думите „Регламент (ЕС) 2019/2033“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (EС) 2020/1503“.
9. В чл. 19, ал. 2, т. 1 след думите „Регламент (ЕС) 2019/2033“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (EС) 2020/1503“.
10. В чл. 25:
а) в ал. 1 се създава т. 13:
„13. пред министъра на финансите, относно сключените сделки с държавни ценни книжа.“;
б) създава се ал. 12:
„(12) Информацията, представляваща професионална тайна, предоставена от комисията по реда на ал. 4 и 6, може да бъде разкривана пред органите по ал. 1, т. 1 на съответната държава членка или трета държава само след изрично писмено съгласие на комисията.“
11. В чл. 30, ал. 1 се създава т. 24:
„24. доставчиците на услуги за колективно финансиране.“
12. В приложението към чл. 27, ал. 1:
а) в раздел I, т. I:
аа) в основния текст на т. I след думите „Регламент (ЕС) 909/2014“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (EС) 2020/1503“;
бб) в таблицата се създават редове 9-11:

„
9.	за лиценз за извършване на дейност като доставчик на услуги за колективно финансиране 	7 200 лв.	
10.	за отнемане на лиценз за извършване на дейност като доставчик на услуги за колективно финансиране по искане на доставчика	3 900 лв.	
11.	за последващо издаване на одобрение на лице по чл. 166, ал. 3 от ЗППЦК 	500 лв.	
   „

б) в раздел II:
аа) в т. I се създава ред 43:
„
43.	от доставчик на услуги за колективно финансиране 	3 500 лв.	
     „
бб) в т. III се създават изречения второ и трето:
„Колективна инвестиционна схема, организирана като договорен фонд, която се състои от подфондове, не дължи такса по т. I, ред 14. Доставчиците на услуги за колективно финансиране, получили лиценз по Закона за пазарите на финансови инструменти, Закона за кредитните институции и Закона за платежните услуги и платежните системи, заплащат такса за общ финансов надзор в пълен размер по т. I, ред 43.“;
в) в таблицата в раздел III навсякъде думите „3 000 000 евро“ се заменят с „8 000 000 евро“.
13. Навсякъде в закона думите „Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и дружествата за секюритизация“ се заменят със „Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“.
§ 21. В Закона за пазарите на финансови инструменти (обн., ДВ, бр. 15 от 2018 г.; попр., бр. 16 от 2018 г.; изм. и доп., бр. 24 и 98 от 
2018 г., бр. 17, 83, 94 и 102 от 2019 г., бр. 26, 28 и 64 от 2020 г. бр. 12 и 21 от 2021 г. и бр. 16 и 25 от 2022 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 5:
а)  в ал. 1, т. 10:
аа) в основния текст думите „различни от търговия за собствена сметка, със стокови деривати или квоти“ се заменят с „различни от търговия за собствена сметка, свързани със стокови деривати или квоти“;
бб) в буква „а“ думите „и при условие че основната им стопанска дейност не се състои в предоставянето на инвестиционни услуги по смисъла на този закон и Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС (OB, L 173/349 от 12 юни 2014 г.), наричана по-нататък „Директива 2014/65/ЕС”, или дейност по чл. 2 от Закона за кредитните институции, съответно банкова дейност съгласно Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (OB, L 176/338 от 
27 юни 2013 г.), наричана по-нататък „Директива 2013/36/ЕС”, или във функциониране като маркет мейкър по отношение на стоковите деривати“ се заличават;
вв) създава се нова буква „б“:
„б) тези лица не са част от група, чиято основна стопанска дейност се състои в предоставянето на инвестиционни услуги по смисъла на този закон и Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС (OB, L 173/349 от 12 юни 2014 г.), наричана по-нататък „Директива 2014/65/ЕС”, извършването на някоя от дейностите по чл. 2 от Закона за кредитните институции, съответно банкова дейност съгласно Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (OB, L 176/338 от 27 юни 2013 г.), наричана по-нататък „Директива 2013/36/ЕС”, или във функционирането като маркет-мейкър по отношение на стоковите деривати;“
гг) досегашната буква „б“ става буква „в“;
дд) досегашната буква „в“ става буква „г“ и се изменя така:
„г) тези лица уведомяват комисията по искане на заместник-председателя на каква база са преценили, че дейността им по основния текст на тази точка е допълнителна към основната им стопанска дейност;“
б) в ал. 7, в изречение второ след думите „Към уведомлението“ се добавя „по ал. 1, т. 10, буква „г“;
в) създава се нова ал. 10:
„(10) За целите на ал. 1, т. 10, в критериите за това кога една дейност следва да се счита за допълнителна спрямо основната стопанска дейност на групово равнище се вземат предвид следните елементи:
1. дали нетната остатъчна номинална експозиция на стокови деривати или квоти за емисии или техни деривати за паричен сетълмент, търгувани в Европейския съюз, с изключение на стокови деривати, квоти за емисии или техни деривати, търгувани на място на търговия, е под годишен праг от 3 милиарда евро, или
2. дали капиталът, използван от групата, към която принадлежи субектът, е разпределен предимно за основната стопанска дейност на групата, или
3. дали обемът на дейностите, посочени в ал. 1, т. 10, не надвишава общия размер на другите дейности по търгуване на групово равнище.“;
г) създават се ал. 11 и 12:
„(11) Дейностите, посочени в ал. 10, се разглеждат на групово равнище.
(12) В посочените в ал. 10 елементи не се включват:
1. сделките между членове на групата, както е посочено в чл. 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012, които служат за управление на ликвидността или риска в рамките на групата;
2. сделките със стокови деривати или квоти за емисии или техни деривати, за които обективно може да бъде измерено, че водят до намаляване на рисковете, пряко свързани с търговската дейност или финансиращата дейност;
3. сделките със стокови деривати или квоти за емисии или техни деривати, сключени за изпълнение на задълженията за осигуряване на ликвидност на място на търговия, когато такива задължения се изискват от регулаторните органи в съответствие с правото на Европейския съюз или с националните законови, подзаконови и административни разпоредби или от местата на търговия.“;
д) досегашната ал. 10 става ал. 13.
2. В чл. 9 се създава ал. 6:
„(6) Инвестиционните посредници могат да предоставят услуги за колективно финансиране, ако са получили лиценз при условията и по реда на Регламент (ЕС) 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета от 7 октомври 2020 г. относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията и за изменение на Регламент (ЕС) 2017/1129 и на Директива (ЕС) 2019/1937 (OB, L 347/1 от 20 октомври 2020 г.).”
3. В чл. 13, ал. 1 думите „орган на инвестиционния посредник“ се заменят с „орган на инвестиционния посредник и лицата, които управляват дейността му“ и се поставя запетая.
4. В чл. 14, ал. 1 думите „орган на инвестиционния посредник“ се заменят с „орган на инвестиционния посредник и лица, които управляват дейността му“ и се поставя запетая.
5. В чл. 15:
а) в ал. 1 се създава изречение второ:
„Изречение първо се прилага съответно и за лицата по чл. 13, ал. 7.“;
б) в ал. 8 след думите „инвестиционния посредник“ се поставя запетая и се добавя „както и на лицата, които управляват дейността му“.
6. В чл. 70 се създава ал 4:
„(4) Инвестиционният посредник се освобождава от изискванията, посочени в ал. 2 и 3, когато предоставяната от него инвестиционна услуга е свързана с облигации без друг внедрен дериват освен клауза „make-whole” или когато финансовите инструменти се предлагат или разпространяват изключително на приемливи насрещни страни.“
7. Създава се чл. 70а:
„Проучване
Чл. 70а. (1) Предоставянето на проучвания от трети страни на инвестиционни посредници, предоставящи управление на портфейл или други инвестиционни или допълнителни услуги на клиенти, трябва да се счита за изпълнение на задълженията по чл. 70, ал. 1, ако:
1. преди предоставянето на услугите по изпълнение или по извършване на проучвания е сключено споразумение между инвестиционния посредник и доставчика на проучването, в което се посочва кои части от всички комбинирани такси или съвместни плащания за услуги по изпълнение и за проучвания се отнасят до проучванията;
2. инвестиционният посредник информира клиентите си за съвместните плащания за услуги по изпълнение и за проучвания, извършени към трети страни, предоставящи проучвания, както и
3. проучванията, за които се начисляват комбинираните такси или се извършва съвместното плащане, засяга емитенти, чиято пазарна капитализация за периода от 36 месеца, предхождащи предоставянето на проучването, не надвишава левовата равностойност на 1 милиард евро, въз основа на котировките в края на годината за годините, когато ценните им книжа са или са били допуснати до търговия на регулиран пазар или въз основа на собствения капитал за финансовите години, когато ценните им книжа не са или не са били допуснати до търговия на регулиран пазар.
(2) За целите на ал. 1 понятието „проучване“ обхваща  проучвателни материали или услуги, засягащи един или няколко финансови инструмента или други активи, или емитентите или потенциалните емитенти на финансови инструменти, или като обхващащо проучвателни материали или услуги, тясно свързани с конкретен сектор или пазар, така че да осигурява информация за мнение относно финансови инструменти, активи или емитенти в този сектор или пазар. Проучването включва и материали или услуги, които изрично или косвено препоръчват или подсказват инвестиционна стратегия и предоставят обосновано становище относно настоящата или бъдещата стойност или цена на финансови инструменти или активи, или съдържат друг вид анализ и оригинални гледни точки и достигат заключения въз основа на нова или съществуваща информация, които могат да се използват за информиране във връзка с инвестиционна стратегия, да бъдат релевантни и да са в състояние да добавят стойност към решенията на инвестиционния посредник от името на клиентите, на които се начисляват суми за това проучване.“
8. В чл. 71:
а) създават се нови ал. 7 и 8:
„(7) Когато споразумението за покупка или продажба на финансов инструмент се сключва чрез средства за комуникация от разстояние, които възпрепятстват предварителното предоставяне на информацията за разходите и таксите, инвестиционният посредник може след сключването на сделката и без неоправдано забавяне да предостави тази информация в електронен формат или на хартия, при поискване от непрофесионален клиент, ако са изпълнени следните условия:
1. клиентът се е съгласил да получи информацията без ненужно забавяне след сключването на сделката;
2. инвестиционният посредник е предоставил на клиента възможността да отложи сключването на сделката до получаване на информацията.
(8) В допълнение към изискванията на ал. 7 се изисква от инвестиционния посредник да предостави на клиента възможност да получи информацията за разходите и таксите по телефона преди сключването на сделката.“;
б) досегашната ал. 7 става ал. 9 и в нея думите „по ал. 2-6“ се заменят с „по ал. 2-8“;
в) създават се ал. 10-12:
„(10) Инвестиционните посредници предоставят на своите клиенти или потенциални клиенти цялата изискуема по силата на този закон информация в електронен формат, освен когато клиентът или потенциалният клиент е непрофесионален такъв и е поискал да получава информацията на хартиен носител, като в такъв случай информацията му се предоставя безплатно на хартиен носител.
(11) Инвестиционните посредници уведомяват своите непрофесионални клиенти или потенциални непрофесионални клиенти, че имат възможност да получават информацията на хартиен носител.
(12) Инвестиционните посредници уведомяват съществуващите си непрофесионални клиенти, които получават информацията, предоставянето на която се изисква по силата на този закон, на хартиен носител, че ще започнат да я получават в електронен формат, най-малко осем седмици преди да започнат да я изпращат в такъв формат. Инвестиционните посредници уведомяват тези съществуващи непрофесионални клиенти, че имат избор – да продължат да получават информацията на хартиен носител или да започнат да я получават в електронен формат. Инвестиционните посредници уведомяват съществуващите си непрофесионални клиенти, че ако в рамките на този осемседмичен период не поискат да продължават да получават информацията на хартиен носител, тя автоматично ще започне да им се предоставя в електронен формат. Инвестиционните посредници могат да не уведомяват съществуващите си непрофесионални клиенти, които вече получават информацията, предоставянето на която се изисква в електронен формат съгласно този закон.“;
г) досегашната ал. 8 става ал. 13 и в нея думите „ал. 1-7“ се заменят с „ал. 1-9“.
9. В чл. 78:
а) създава се нова ал. 5:
„(5) Когато инвестиционният посредник предоставя инвестиционни съвети или извършва управление на портфейл и тези услуги обхващат замяна на финансови инструменти, той получава необходимата информация за инвестициите на клиента и анализира разходите и ползите от замяната на финансовите инструменти. Когато предоставя инвестиционни съвети, инвестиционният посредник уведомява клиента дали ползата от замяната е по-голяма от свързаните с нея разходи.“;
б) досегашната ал. 5 става ал. 6;
в) досегашната ал. 6 става ал. 7 и в нея навсякъде думите „ал. 5“ се заменят с „ал. 6“;
г) досегашната ал. 7 става ал. 8.
10. Създава се чл. 79а:
„Услуги, предоставяни на професионалните клиенти
Чл. 79а. (1) Изискванията на чл. 71, ал. 2, т. 4 не се прилагат за услугите, предоставяни на професионални клиенти, с изключение на услугите за инвестиционни съвети и управление на портфейл.
(2) Изискванията в чл. 78, ал. 5 и в чл. 85, ал. 1 не се прилагат за услугите, предоставяни на професионални клиенти, освен ако тези клиенти заявят пред инвестиционния посредник в електронен формат или на хартия, че желаят да се ползват от предвидените в тези разпоредби права.
(3) Инвестиционният посредник води регистър на комуникацията с клиентите, посочена в ал. 2.“
11. В чл. 89, ал. 1 думите „чл. 71, ал. 1, чл. 72, 73, 74, 77, 78, 82, 84, 85, 86 и 87“ се заменят с „чл. 70, ал. 2 и 3, чл. 71, ал. 1-9, чл. 72-74, чл. 77-79, чл. 82 и чл. 84-87“ и се създава изречение второ: „Инвестиционният посредник в отношенията си с приемливи насрещни страни действа честно, коректно и професионално и предоставя информация, която е коректна, ясна и не е подвеждаща, като взема предвид характера и дейността на приемливата насрещна страна.“
12. В чл. 99 се създава ал. 5:
„(5) Инвестиционният посредник се освобождава от изискванията, посочени в ал. 1 – 4, когато предоставяната от него инвестиционна услуга е свързана с облигации без друг внедрен дериват освен клауза „make-whole” или когато финансовите инструменти се предлагат или разпространяват изключително на приемливи насрещни страни.“
13. В чл. 111  ал. 6 се изменя така:
„(6) Във връзка с правомощията на министъра на финансите по чл. 17а от Закона за държавния дълг, в качеството му на компетентен орган по смисъла на чл. 32, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 236/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 г. относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение 
(ОВ, L 86/1 от 24 март 2012 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 
№ 236/2012“, комисията му предоставя информация за сключените сделки с държавни ценни книжа, получена на основание чл. 26 от Регламент (ЕС) № 600/2014, регулярно или при поискване, по начин определен в споразумение за сътрудничество между двата органа.“
14. В чл. 128 се създава ал. 6:
„(6) Допълнителни изисквания към реда и формата, в който се изготвят отчетите по ал. 1, се определят с наредба.“
15. В чл. 158:
а) в ал. 3 думите „чл. 15, ал. 1 и ал. 3-7“ се заменят с „чл. 15, 
ал. 1 и ал. 3-8“, а думите „чл. 64, ал. 1 и ал. 3-7“ се заменят с „чл. 64, 
ал. 1 и ал. 3-8“;
б) създава се ал. 6:
„(6) Пазарният оператор поддържа подходящи и ефективни процедури за подаване на вътрешни сигнали от служителите в пазарния оператор по специален и независим канал за действителни или възможни нарушения в пазарния оператор.“
16. В чл. 192:
а) в ал. 1 думите „нетните позиции в деривати върху стоки, когато тези деривати се търгуват на места на търговия“ се заменят с „нетните позиции в търгуваните на места за търговия деривати върху селскостопански стоки и критични или значими стокови деривати“ и се създава изречение второ: „Стоковите деривати се считат за критични или значими, когато сборът от всички нетни позиции на притежателите на крайни позиции се равнява на размера на откритите им позиции и е най-малко 300 000 обособени открити позиции средно за период от една година.“;
б) в ал. 2, т. 3 накрая се поставя запетая и се добавя „без да се засяга разкриването на цените на пазара за тази базова стока“;
в) създава се нова ал. 4:
„(4) Ограниченията на позициите по  ал. 1 не се прилагат за:
1. позиции, държани от нефинансов субект или от негово име, които са обективно измерими като намаляващи рисковете, пряко свързани с търговската дейност на този нефинансов субект;
2. позиции, държани от финансов субект или от негово име – като този субект е част от предимно търговска група и действа от името на нефинансов субект от предимно търговската група, когато тези позиции са обективно измерими като намаляващи рисковете, пряко свързани с търговската дейност на този нефинансов субект;
3. позиции, държани от финансови и нефинансови контрагенти, които са обективно измерими като произтичащи от сделки, сключени в изпълнение на задълженията за осигуряване на ликвидност на място на търговия, както е посочено в чл. 5, ал. 12, т. 3;
4. всякакви други ценни книжа по смисъла на § 1, т. 1, буква „в“ от допълнителните разпоредби, които се отнасят до стока или базова стока, както са посочени в чл. 4, т. 10.“;
г) досегашните ал. 4 и 5 стават съответно ал. 5 и 6;
д) досегашната ал. 6 става ал. 7 и се изменя така:
„(7) С решението по ал. 1 комисията при спазване на изискванията по чл. 9 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/591 определя лимити на позициите за търгувани на места на търговия критични или значими стокови деривати, деривати върху селскостопански стоки и икономически еквивалентни на тях извънборсови деривати по смисъла на чл. 6 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/591.“;
е) досегашната ал. 7 става ал. 8 и в нея след думите „при наличието на“ се добавя „значителна промяна на пазара, включително“, а думите „както и при наличието на друга значителна промяна на пазара“ и запетаята след тях се заличават.
17. Член 195 се изменя така:
„Чл. 195. (1) Когато деривати върху селскостопански стоки с еднаква базова стока и характеристика се търгуват в значителни обеми на места за търговия в повече от една държава членка или когато критични или значими стокови деривати с еднаква базова стока и характеристики се търгуват на места на търговия в повече от една държава членка и най-големият обем на търговия се извършва на място на търговия в Република България, комисията изпълнява функцията на централен компетентен орган и определя  ограничения за единна позиция, която трябва да се прилага при търговията с тези деривати.
(2) Комисията за финансов надзор по предложение на заместник-председателя определя ограниченията за единната позиция, съответно променя определените ограничения, след консултация с компетентните органи от другите държави членки, където се намират местата за търговия, на които  тези деривати за селскостопански стоки се търгуват в значителен обем или на които се търгуват тези критични или значими стокови деривати.
(3) Комисията за финансов надзор, когато счита, че ограниченията за единната позиция в деривати, търгувани в Република България, са определени в нарушение на изискванията на Директива 2014/65/ЕС от съответния централен компетентен орган, предоставя на този орган в писмена форма изчерпателни и подробни мотиви за становището си.“
18. В чл. 196, ал. 2 думите „лица, които държат“ се заменят с „притежателите на“.
19. В чл. 198, ал. 1:
а) в основния текст думите „които осигуряват“ се заменят с „включително осигурява“;
б) в т. 2 накрая се поставя запетая и се добавя „включително, когато е уместно, за притежаваните чрез членове и участници позиции в стокови деривати с еднаква базова стока и характеристики, търгувани на други места на търговия и в икономически еквивалентни извънборсови договори“;
в) в т. 3 думите „временно или постоянно“ се заличават;
г) в т. 4 думите „при необходимост и“ се заличават.
20. В чл. 201 се създава ал. 5:
„(5) Докладването по ал. 1-4 на позициите не се прилага за всякакви други ценни книжа по смисъла на § 1, т. 1, буква „в“ от допълнителните разпоредби, които се отнасят до стока или базова стока, както са посочени в чл. 4, т. 10.“
21. В чл. 202  ал. 1 се изменя така:
„(1) Инвестиционен посредник, който извършва сделки със стокови деривати, квоти за емисии или деривати върху квоти за емисии извън място на търговия, предоставя на комисията, ако тя изпълнява функциите на централен компетентен орган, а когато няма централен компетентен орган – на съответния компетентен орган на друга държава членка, където инструментите се търгуват, най-малко веднъж дневно доклад с подробна разбивка на позициите си в икономически еквивалентните извънборсови деривати по смисъла на чл. 6 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/591, и когато е уместно, в стокови деривати или квоти за емисии или техните деривати, търгувани на място на търговия.“
22. В чл. 276, ал. 15 след думите „инвестиционен посредник“ се поставя запетая и се добавя „централен контрагент, централен депозитар на ценни книжа“.

23. В чл. 290, ал. 1:
а) в т. 1 думите „чл. 71, ал. 1-7“ се заменят с „чл. 71, ал. 1-12“ и думите „чл. 72, 73, 74, 78, 79, 80“ се заменят с „чл. 72-74, 78, 79, чл. 79а, ал. 3, чл. 80“;
б) в т. 4 думите „чл. 96, 97, 99, 100“ се заменят с „чл. 96, 97, 
чл. 99, ал. 1-4, чл. 100“;
в) в т. 8 думите „на Европейския парламент и на Съвета от 
14 март 2012 г. относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение (OB, L 86/1 от 24 март 2012 г.), наричан 
по-нататък „Регламент (ЕС) № 236/2012“ и запетаята след тях се заличават.
24. В чл. 294:
а) в ал. 1 думите „инвестиционен посредник или в друг контрагент по чл. 15, ал. 1, т. 17 от Закона за Комисията за финансов надзор“ се заменят с „инвестиционен посредник, централен контрагент, централен депозитар на ценни книжа или нефинансов контрагент по 
чл. 3, т. 4 от Регламент (ЕС) 2015/2365“;
б) в ал. 2 и 3 навсякъде думите „инвестиционен посредник или в друг финансов контрагент по чл. 15, ал. 1, т. 17 от Закона за Комисията за финансов надзор“ се заменят с „инвестиционен посредник, централен контрагент, централен депозитар на ценни книжа или нефинансов контрагент по чл. 3, т. 4 от Регламент (ЕС) 2015/2365“;
в) създава се ал. 4:
„(4) При определянето на административното наказание заместник-председателят взема предвид обстоятелствата по чл. 23 от Регламент (ЕС) 2015/2365.“
25. В допълнителните разпоредби:
а) в § 1:
аа) точка 48 се изменя така:
„48. „Деривати върху селскостопански стоки” са договори за деривати, свързани с продукти, изброени в чл. 1 и приложение I, част I – XX и част XXIV/I към Регламент (ЕС) № 1308/2013, както и с продукти, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1379/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури, за изменение на регламенти (ЕО) № 1184/2006 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) № 104/2000 на Съвета 
(ОВ, L 354/1 от 28 декември 2013 г.).“;
бб) създават се т. 83-86:
„83. „Замяна на финансови инструменти” означава продажба на даден финансов инструмент и закупуване на друг финансов инструмент или упражняване на правото на промяна на съществуващ финансов инструмент.
84. „Клауза „make-whole” означава клауза, която цели да защити инвеститора, като гарантира, че в случай на предсрочно обратно изкупуване на облигация емитентът е длъжен да плати на инвеститора, притежаващ облигацията, сума, равна на сбора от нетната настояща стойност на оставащите купонни плащания, очаквани до падежа, и размера на главницата на облигацията, която подлежи на обратно изкупуване.
85. „Електронен формат” означава всеки траен носител, който не е хартиен.
86. „Предимно търговска група” означава всяка група, чиято основна стопанска дейност не е предоставянето на инвестиционни услуги по смисъла на този закон, нито извършването на някоя от посочените в приложение I към Директива 2013/36/ЕС дейности, нито функционирането като маркет-мейкър по отношение на стоковите деривати.“;
б) в § 2, ал. 1 се създава т. 6:
„6. Директива (ЕС) 2021/338 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2021 г. за изменение на Директива 2014/65/ЕС по отношение на изискванията за предоставяне на информация, управлението на продуктите и ограниченията на позициите и на директиви 2013/36/ЕС и (ЕС) 2019/878 по отношение на тяхното приложение към инвестиционните посредници с цел да се подпомогне възстановяването от кризата във връзка с COVID-19 (ОВ, L 68/14 от 
26 февруари 2021 г.).“
26. Навсякъде в закона пред думите „дружествата за секюритизация“ се добавя „за“.
§ 22. В Закона за кредитните институции (обн., ДВ, бр. 59 от 
2006 г.; изм. и доп., бр. 105 от 2006 г., бр. 52, 59 и 109 от 2007 г., бр. 69 от 2008 г., бр. 23, 24, 44, 93 и 95 от 2009 г., бр. 94 и 101 от 2010 г., бр. 77 и 105 от 2011 г., бр. 38 и 44 от 2012 г., бр. 52, 70 и 109 от 2013 г., бр. 22, 27, 35 и 53 от 2014 г., бр. 14, 22, 50, 62 и 94 от 2015 г., бр. 33, 59, 62, 81, 95 и 98 от 2016 г., бр. 63, 97 и 103 от 2017 г., бр. 7, 15, 16, 20, 22, 51, 77, 98 и 106 от 2018 г., бр. 37, 42, 83, 94 и 96 от 2019 г., бр. 11, 13, 14, 18 и 64 от 2020 г., бр. 12 и 21 от 2021 г. и бр. 25 от 2022 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 2, ал. 2:
а) създава се нова т. 17:
„17. дейност като доставчик на услуги за колективно финансиране;”
б) досегашната т. 17 става т. 18.
2. В чл. 3а, ал. 9 след думите „е лицензирано“ се поставя запетая и се добавя „както и лице, което предоставя кредити единствено чрез платформа за колективно финансиране”.
3. В чл. 14, ал. 2 след думите „финансови инструменти“ се добавя „или услуги за колективно финансиране“.
4. В чл. 15, ал. 6 след думите „чл. 2, ал. 2, т. 9“ се добавя 
„или 17“.
5. В чл. 16, ал. 2 след думите „финансови инструменти“ се добавя „или услуги за колективно финансиране“.
6. В чл. 56:

а) в ал. 1 се създава т. 4:
„4. инвеститори, предоставили заем по проект чрез доставчик на услуги за колективно финансиране, с изключение на чуждестранните доставчици, които извършват директно дейност на територията на Република България.”;
б) в ал. 2 думите „Лицата по ал. 1“ се заменят с „Институциите по ал. 1, т. 1-3 и доставчиците на услуги за колективно финансиране по 
ал. 1, т. 4“, а накрая думите „по ал. 1“ се заменят с „по ал. 1, т. 1-3 и доставчиците на услуги за колективно финансиране по ал. 1, т. 4“;
в) в ал. 3 се създават т. 9 и 10:
„9. Служба „Военно разузнаване” към министъра на отбраната.
10. Държавна агенция „Разузнаване”.”;
г) навсякъде в ал. 12-14 думите „ал. 1“ се заменят с „ал. 2“.
7. В чл. 56а:
а) в ал. 3 се създават т. 14 и 15:
„14. Служба ,,Военно разузнаване'' към министъра на отбраната.
15. Държавна агенция „Разузнаване“.”;
б) в ал. 5 навсякъде думите „т. 8-13“ се заменят с „т. 8-15“.
8. В чл. 103, ал. 10 след думите „Закона за пазарите за финансови инструменти“ се добавя „или за извършване на дейност като доставчик на услуги за колективно финансиране“ и се създава изречение второ: „Българската народна банка отнема разрешението на кредитна институция за извършване на дейност като доставчик на услуги за колективно финансиране и в случаите по чл. 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2020/1503.”
§ 23. В Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация (обн., ДВ, бр. 21 от 2021 г.; изм., 
бр. 25 от 2022 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 3:
а) в ал. 2 думите „ресорния заместник-председател“ се заменят с „ресорните заместник-председатели“, а думите „определен съгласно 
ал. 4-6 като компетентен орган по смисъла на чл. 29 от Регламент (ЕС) 2017/2402“ се заличават;
б) алинея 3 се изменя така:
„(3) Комисията упражнява правомощията на компетентен орган по смисъла на чл. 29 от Регламент (ЕС) 2017/2402, с изключение на случаите, в които ресорните заместник-председатели, определени съгласно ал. 4-6, упражняват правомощията на компетентен орган.“
2. В чл. 19, ал. 5, изречение второ думите „Уведомлението съдържа“ се заменят с „Освен информация за банката-кредитор, уведомлението съдържа“.
3. В чл. 27 се създава ал. 13:
„(13) Не подлежат на одобрение по ал. 5 договорите с доставчици на комунално-битови услуги, свързани с дейностите по поддръжка и експлоатация на придобитите недвижими имоти и със събирането на придобитите вземания. Алинеи 6, 7 и 10 не се прилагат.“
4. В чл. 31 се създава ал. 8:
„(8) Дружеството със специална инвестиционна цел, инвестиращо в недвижими имоти, представя на Комисията справка за притежаваните от него и от неговите специализирани дружества по 
чл. 28, ал. 1 търговски недвижими имоти в срок до 120 дни от края на финансовата година, съответно до 60 дни от края на всяко тримесечие, в електронен вид по образец, определен от заместник-председателя.“
5. В чл. 36:
а) алинея 1 се изменя така:
„(1) Базисните експозиции, предмет на секюритизация, трябва да отговарят на изискванията на Регламент (ЕС) 2017/2402 и актовете по прилагането му и не може да са обект на принудително изпълнение.“;

б) алинея 2 се отменя.
6. В чл. 39:
а) досегашният текст става ал. 1 и в него след думата „стандартизирани“ се добавя „традиционни“;
б) създава се ал. 2:
„(2) При опростени, прозрачни и стандартизирани балансови секюритизации инициаторът, първоначалният кредитор, спонсорът, дружеството за секюритизация и агентът за ОПС съответствие спазват насоките на Европейския банков орган за еднообразно тълкуване и прилагане на изискванията в чл. 26б-26д от Регламент (ЕС) 2017/2402.“
7. В чл. 55, ал. 1 думите „чл. 19-22 или чл. 23 – 26“ се заменят с „чл. 19-22, чл. 23-26 или чл. 26а-26д“.
8. В чл. 59, ал. 1, т. 3 думите „чл. 19-22 или чл. 23-26“ се заменят с „чл. 19-22, чл. 23-26 или чл. 26а-26д“.
9. В чл. 65, ал. 1:
а) в т. 1 думите „чл. 13, ал. 4 или 5“ се заменят с „чл. 10, ал. 2 и 4, чл. 13, ал. 4 и 5“, думите „чл. 18, ал. 1-4“ се заменят с „чл. 18, ал. 2, 3, 
6 и 7“ и думите „чл. 20, 25, 26 и чл. 27, ал. 5, изречение първо“ се заменят с „чл. 20“;
б) в т. 2 думите „чл. 7, ал. 2 и 5-7“ се заменят с „чл. 7, ал. 2, 5 и 7“ и думите „чл. 19, ал. 1 и 4-6, чл. 22, ал. 1, 3, 4 и 6, изречение второ, 
чл. 23, 24, чл. 27, ал. 6 и 8-10, чл. 29, ал. 1 и 2“ се заменят с „чл. 18, ал. 7, чл. 19, ал. 5 и 6, чл. 23, чл. 24, чл. 25, чл. 27, ал. 7 и 10, чл. 29, ал. 2“;
в) в т. 3 след думите „чл. 5, ал. 2-4 и 6-10“ се поставя запетая и се добавя „чл. 18, ал. 1“, думите „чл. 19, ал. 2“ се заменят с „чл. 19, ал. 1, 2 и 4“ и думите „чл. 22, ал. 3, чл. 27, ал. 1 и чл. 28“ се заменят с „чл. 22, ал. 1, 3, 4 и ал. 6, изречение второ, чл. 26, ал. 1, изречение първо, ал. 2, т. 2 и 3, ал. 3 и 4, чл. 27, ал. 1, ал. 5, изречение първо, ал. 6, 8 и 9, чл. 28, чл. 29, ал. 1 и ал. 3“.
10. В § 10 от преходните и заключителните разпоредби:
а) създава се ал. 1:
„(1) Комисията за финансов надзор приема наредби по прилагането на закона и дава писмени указания относно прилагането и тълкуването му, както и на актовете по неговото прилагане.“;
б) досегашният текст става ал. 2.
§ 24. В Закона за държавния дълг (обн., ДВ, бр. 93 от 2002 г.; изм. и доп., бр. 34 от 2005 г., бр. 52 от 2007 г., бр. 23 от 2009 г., бр. 101 от 2010 г., бр. 99 от 2011 г., бр. 103 от 2012 г., бр. 15 от 2013 г., бр. 50 от 2015 г., бр. 43 и 98 от 2016 г., бр. 91 от 2017 г. и бр. 20 и 86 от 2018 г.), в глава четвърта се създава чл. 17в:
„Чл. 17в. (1) Професионална тайна е информацията, която министърът на финансите придобива или създава за целите на правомощията му съгласно чл. 17а. Информацията по изречение първо може да бъде използвана само за изпълнение на правомощията на министъра на финансите по прилагането на Регламент (ЕС) № 236/2012.
(2) Професионалната тайна не представлява служебна тайна по смисъла на Закона за защита на класифицираната информация.
(3) Не е професионална тайна информацията, която подлежи на публикуване или оповестяване съгласно нормативен акт.
(4) Министърът на финансите и служителите на Министерството на финансите, които имат достъп до такава информация, са длъжни да пазят професионалната тайна, включително след освобождаването му от длъжност, съответно прекратяване на служебните им правоотношения.
(5) Лицата по ал. 4 могат да използват информацията, представляваща професионална тайна, единствено за целите и при изпълнение на служебните си задължения. Тази информация не може да се разгласява или предоставя на други лица или органи освен посочените в ал. 7.
(6) Ограниченията по ал. 5 не се прилагат, ако информацията се предоставя в обобщен вид, така че да не могат да бъдат идентифицирани лицата, за които се отнася.
(7) Информация, представляваща професионална тайна, може да се предоставя на следните органи във връзка с изпълнението на техните функции или задължения:
1. органите на съдебната власт - в случаите на образувано наказателно производство;
2. съда - в случаите на обжалване на административен акт на министъра на финансите, издаден по реда на този закон;
3. Сметната палата - за целите на извършваните от нея одити на дейността;
4. Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество и/или на нейните органи;
5. органите на други държави членки, на които е възложено задължение да упражняват надзор над предприятията от финансовия сектор.
(8) Алинеи 1-7 се прилагат и в случаите на информация, получена от компетентните надзорни органи на други държави членки.”
§ 25. В Кодекса на труда (обн., ДВ, бр. 26 и 27 от 1986 г.; изм. и доп., бр. 6 от 1988 г., бр. 21, 30 и 94 от 1990 г., бр. 27, 32 и 104 от 1991 г., бр. 23, 26, 88 и 100 от 1992 г.; Решение № 12 на Конституционния съд от 1995г. – бр. 69 от 1995 г.; изм. и доп., бр. 87 от 1995 г., бр. 2, 12 и 28 от 1996 г., бр. 124 от 1997 г., бр. 22 от 1998 г.; Решение № 11 на Конституционния съд от 1998 г. – бр. 52 от 1998 г.; изм. и доп., бр. 56, 83, 108 и 133 от 1998 г., бр. 51, 67 и 110 от 1999 г., бр. 25 от 2001 г., бр. 1, 105 и 120 от 2002 г., бр. 18, 86 и 95 от 2003 г., бр. 52 от 2004 г., бр. 19, 27, 46, 76, 83 и 105 от 2005 г., бр. 24, 30, 48, 57, 68, 75, 102 и 105 от 2006 г., бр. 40, 46, 59, 64 и 104 от 2007 г., бр. 43, 94, 108 и 109 от 2008 г., бр. 35, 41 и 103 от 2009 г., бр. 15, 46, 58 и 77 от 2010 г.; Решение № 12 на Конституционния съд от 2010г. – бр. 91 от 2010 г.; изм. и доп., бр. 100 и 101 от 2010 г., бр. 18, 33, 61 и 82 от 2011 г., бр. 7, 15, 20 и 38 от 2012 г.; Решение № 7 на Конституционния съд от 2012 г. – бр. 49 от 2012 г.; 
изм. и доп., бр. 77 и 82 от 2012 г., бр. 15 и 104 от 2013 г., бр. 1, 27 и 61 от 2014 г., бр. 54, 61, 79 и 98 от 2015 г., бр. 8, 57, 59, 98 и 105 от 2016 г., 
бр. 85, 86, 96 и 102 от 2017 г., бр. 7, 15, 30, 42, 59, 77, 91 и 92 от 2018 г., бр. 79 от 2019 г., бр. 13, 28, 44, 64, 104, 107 и 109 от 2020 г. и бр. 25 от 2022 г.), в чл. 187, ал. 2 след думите „отмяна на Директива 2003/71/ЕО (OB, L 168/12 от 30 юни 2017 г.)“ се поставя запетая и се добавя „Регламент (ЕС) 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета от 
7 октомври 2020 г. относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията и за изменение на Регламент (ЕС) 2017/1129 и на Директива (ЕС) 2019/1937 (OB, L 347/1 от 
20 октомври 2020 г.)“.
§ 26. В Закона за ограничаване на административното регулиране и административния контрол върху стопанската дейност (обн., ДВ, бр. 55 от 2003 г.; попр., бр. 59 от 2003 г.; изм. и доп., бр. 107 от 2003 г., бр. 39 и 52 от 2004 г., бр. 31 и 87 от 2005 г., бр. 24, 38 и 59 от 2006 г., бр. 11 и 41 от 2007 г., бр. 16 от 2008 г., бр. 23, 36, 44 и 87 от 
2009 г., бр. 25, 59, 73 и 77 от 2010 г., бр. 39 и 92 от 2011 г., бр. 26, 53 и 82 от 2012 г., бр. 109 от 2013 г., бр. 47 и 57 от 2015 г., бр. 103 от 2017 г., 
бр. 15, 77 и 101 от 2018 г., бр. 17, 24, 83 и 101 от 2019 г., бр. 21 от 2021 г. и бр. 25 от 2022 г.), в приложението към чл. 9, ал. 1, т. 2 в т. 3 след думите „доставчик на услуги за докладване на данни“ се поставя запетая и се добавя „доставчик на услуги за колективно финансиране“.
§ 27. В Закона за корпоративното подоходно облагане (обн., ДВ, бр. 105 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 52, 108 и 110 от 2007 г., бр. 69 и 106 от 2008 г., бр. 32, 35 и 95 от 2009 г., бр. 94 от 2010 г., бр. 19, 31, 35, 51, 77 и 99 от 2011 г., бр. 40 и 94 от 2012 г., бр. 15, 16, 23, 68, 91, 100 и 109 от 2013 г., бр. 1, 105 и 107 от 2014 г., бр. 12, 22, 35, 79 и 95 от 2015 г., бр. 32, 74, 75 и 97 от 2016 г., бр. 58, 85, 92, 97 и 103 от 2017 г., бр. 15, 91, 98, 102, 103 и 105 от 2018 г., бр. 24, 64, 96, 101 и 102 от 2019 г., бр. 18, 28, 38, 69, 104, 107 и 110 от 2020 г., бр. 14 и 21 от 2021 г. и бр. 8, 14, 17 и 25 от 2022 г.) навсякъде пред думите „дружествата за секюритизация“ се добавя „за“.
§ 28. В Кодекса за социално осигуряване (обн., ДВ, бр. 110 от 1999 г.; Решение № 5 на Конституционния съд от 2000 г. – бр. 55 от 
2000 г.; изм. и доп., бр. 64 от 2000 г., бр. 1, 35 и 41 от 2001 г., бр. 1, 10, 45, 74, 112, 119 и 120 от 2002 г., бр. 8, 42, 67, 95, 112 и 114 от 2003 г., бр. 12, 21, 38, 52, 53, 69, 70, 112 и 115 от 2004 г., бр. 38, 39, 76, 102, 103, 104 и 105 от 2005 г., бр. 17, 30, 34, 56, 57, 59 и 68 от 2006 г.; попр., бр. 76 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 80, 82, 95, 102 и 105 от 2006 г., бр. 41, 52, 53, 64, 77, 97, 100, 109 и 113 от 2007 г., бр. 33, 43, 67, 69, 89, 102 и 109 от 
2008 г., бр. 23, 25, 35, 41, 42, 93, 95, 99 и 103 от 2009 г., бр. 16, 19, 43, 49, 58, 59, 88, 97, 98 и 100 от 2010 г.; Решение № 7 на Конституционния съд от 2011 г. – бр. 45 от 2011 г.; изм. и доп., бр. 60, 77 и 100 от 2011 г., бр. 7, 21, 38, 40, 44, 58, 81, 89, 94 и 99 от 2012 г., бр. 15, 20, 70, 98, 104, 106, 109 и 111 от 2013 г., бр. 1, 18, 27, 35, 53 и 107 от 2014 г., бр. 12, 14, 22, 54, 61, 79, 95, 98 и 102 от 2015 г., бр. 62, 95, 98 и 105 от 2016 г., бр. 62, 92, 99 и 103 от 2017 г., бр. 7 и 15 от 2018 г.; попр., бр. 16 от 2018 г.; изм. и доп., бр. 17, 30, 46, 53, 64, 77, 88, 98, 102 и 105 от 2018 г., бр. 12, 35, 83, 94 и 99 от 2019 г., бр. 26,  28, 51, 64, 69, 103 и 109 от 2020 г., бр. 12, 19, 21 и 77 от 2021 г. и бр. 16, 18 и 25 от 2022 г.), в чл. 176, ал. 1, т. 10, буква „а“ пред думите „дружествата за секюритизация“ се добавя „за“.
§ 29. В Закона за административните нарушения и наказания (обн., ДВ, бр. 92 от 1969 г.; изм. и доп., бр. 54 от 1978 г., бр. 28 от 1982 г., бр. 28 и 101 от 1983 г., бр. 89 от 1986 г., бр. 24 от 1987 г., бр. 94 от 
1990 г., бр. 105 от 1991 г., бр. 59 от 1992 г., бр. 102 от 1995 г., бр. 12 и 110 от 1996 г., бр. 11, 15, 59 и 85 от 1998 г., бр. 51, 67 и 114 от 1999 г., бр. 92 от 2000 г., бр. 25, 61 и 101 от 2002 г., бр. 96 от 2004 г., бр. 39 и 79 от 
2005 г., бр. 30, 33, 69 и 108 от 2006 г., бр. 51, 59 и 97 от 2007 г., бр. 12, 27 и 32 от 2009 г., бр. 10, 33, 39, 60 и 77 от 2011 г., бр. 19, 54 и 77 от 2012 г., бр. 17 от 2013 г., бр. 98 и 107 от 2014 г., бр. 81 от 2015 г., бр. 76 и 101 от 2016 г., бр. 63 и 101 от 2017 г., бр. 20 и 38 от 2018 г., бр. 83 и 94 от 
2019 г., бр. 13 и 109 от 2020 г., бр. 21 от 2021 г. и бр. 25 от 2022 г.), 
в чл. 34, ал. 1 пред думите „дружествата за секюритизация“ се 
добавя „за“.
§ 30. В Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране (обн., ДВ, 
бр. 77 от 2011 г.; изм. и доп., бр. 21 от 2012 г., бр. 109 от 2013 г., бр. 27 от 2014 г., бр. 22 и 34 от 2015 г., бр. 42, 76 и 95 от 2016 г., бр. 62, 95 и 103 от 2017 г., бр. 15, 20, 24, 27 и 77 от 2018 г., бр. 83, 94 и 102 от 2019 г., бр. 26, 28 и 64 от 2020 г., бр. 12 и 21 от 2021 г. и бр. 16 и 25 от 2022 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. Навсякъде думите „Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и дружествата за секюритизация“ се заменят със „Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация“.
2. Създава се чл. 58а:
„Чл. 58а. (1) Когато управляващо или инвестиционно дружество изготвя, предоставя, актуализира и превежда основен информационен документ по Регламент (ЕС) № 1286/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 26 ноември 2014 г. относно основните информационни документи за пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП) (OB, L 352/1 от 9 декември 2014 г.) (Регламент (ЕС) № 1286/2014), се счита, че този документ отговаря на изискванията за документа с ключова информация за инвеститорите съгласно чл. 57-59, чл. 63, ал. 1 и чл. 131. В тези случаи комисията не изисква изготвянето, предоставянето, актуализирането и превода на документ с ключова информация за инвеститорите.
(2) Алинея 1 се прилага съответно и когато колективната инвестиционна схема се състои от отделни подфондове и за всеки подфонд е изготвен, предоставен, актуализиран и преведен отделен основен информационен документ.“
3. В чл. 182, ал. 3 изречение второ се изменя така:
„Членове 56-58а и 63 се прилагат съответно.“
4. В чл. 264, ал. 8 думите „поднадзорни лица, техни служители, лица, които по договор изпълняват ръководни функции“ се заменят с „управляващи дружества или лица, управляващи алтернативни инвестиционни фондове“.
5. В чл. 264а, ал. 1 думите „Регламент (ЕС) № 1286/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 26 ноември 2014 г. относно основните информационни документи за пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП) (OB, L 352/1 от 9 декември 2014 г.) (Регламент (ЕС) № 1286/2014)“ се заменят с „Регламент (ЕС) № 1286/2014“.

6. Създава се чл. 273в:
„Чл. 273в. (1) Лице, което изпълнява ръководна длъжност в управляващо дружество или в лице, управляващо алтернативни инвестиционни фондове, и което извърши или допусне извършването на нарушение на чл. 4 или 15 от Регламент (ЕС) 2015/2365, се наказва с глоба от 5000 до 5 000 000 лв., а при повторно нарушение – от 10 000 до 10 000 000 лв.
(2) Управляващо дружество или лице, управляващо алтернативни инвестиционни фондове, което извърши нарушение на 
чл. 4 от Регламент (ЕС) 2015/2365, се наказва с имуществена санкция от 10 000 до 40 000 лв., а при повторно нарушение – от 20 000 до 
10 000 000 лв.
(3) Управляващо дружество или лице, управляващо алтернативни инвестиционни фондове, което извърши нарушение на 
чл. 15 от Регламент (ЕС) 2015/2365, се наказва с имуществена санкция от 20 000 до 80 000 лв., а при повторно нарушение – от 40 000 до 
30 000 000 лв.
(4) При определянето на административното наказание заместник-председателят взема предвид обстоятелствата по чл. 23 от Регламент (ЕС) 2015/2365.”
7. В чл. 274, ал. 1 думите „чл. 273 и 273б“ се заменят с „чл. 273, 273б и 273в“.
8. В § 2 от допълнителните разпоредби се създава т. 7:
„7. Директива (ЕС) 2021/2261 на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2021 година за изменение на Директива 2009/65/ЕО по отношение на използването на основни информационни документи от управляващите дружества на предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (ОВ, L 455/15 от 20 декември 2021 г.).“

§ 31. В Закона за прилагане на мерките срещу пазарните злоупотреби с финансови инструменти (обн., ДВ, бр. 76 от 2016 г.; изм. и доп., бр. 105 от 2016 г. бр. 95 от 2017 г., бр. 15 и 77 от 2018 г. и бр. 17, 83 и 94 от 2019 г.), в чл. 17, ал. 1 думите „уволнение по реда на“ се заменят с „наказание по“.
§ 32. Параграф 30, т. 2 и 3 влизат в сила от 1 януари 2023 г.

Законът е приет от 47-ото Народно събрание на ……………………. 2022 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Никола Минчев)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за публичното предлагане на ценни книжа

Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за публичното предлагане на ценни книжа (ЗИД ЗППЦК) предвижда въвеждане в националното законодателство на мерки по прилагане на Регламент (ЕС) 2020/1503 на Европейския парламент и на Съвета от 
7 октомври 2020 година относно европейските доставчици на услуги за колективно финансиране на предприятията и за изменение на Регламент (ЕС) 2017/1129 и на Директива (ЕС) 2019/1937 (Регламент (ЕС) 2020/1503). Съгласно Регламент (ЕС) 2020/1503, до 10 ноември 2021 г. държавите членки следва да определят националните компетентни органи по прилагането му, техните правомощия, както и други мерки във връзка с прилагането му.
Законопроектът цели и въвеждане в националното законодателство на изискванията на Директива (ЕС) 2021/338 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2021 година за изменение на Директива 2014/65/ЕС по отношение на изискванията за предоставяне на информация, управлението на продуктите и ограниченията на позициите и на директиви 2013/36/ЕС и (ЕС) 2019/878 по отношение на тяхното приложение към инвестиционните посредници с цел да се подпомогне възстановяването от кризата във връзка с COVID-19 (Директива (ЕС) 2021/338). Съгласно Директива (ЕС) 2021/338 държавите членки следва да приемат законовите и подзаконовите разпоредби, необходими за съобразяване с изискванията й, в срок до 
28 ноември 2021 г. 

Със законопроекта чрез изменение на Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация се въвеждат и мерки по прилагането на Регламент (ЕС) 2021/557 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2021 година за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2402 за определяне на обща рамка за секюритизациите и за създаване на специфична рамка за опростени, прозрачни и стандартизирани (ОПС) секюритизации (Регламент (ЕС) 2021/557), с цел да се подпомогне възстановяването от кризата във връзка с COVID-19, както и се предлагат целеви изменения, насочени към обезпечаване регулярния обмен на информация между Комисията за финансов надзор (КФН) и министъра на финансите с оглед на правомощията му по прилагане на Регламент (ЕС) № 236/2012 относно късите продажби, свързани със сделките с държавни ценни книжа.
Чрез преходните и заключителните разпоредби на ЗИД на ЗППЦК се предлагат изменения и в Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране с цел въвеждане изискванията на Директива (ЕС) 2021/2261 на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/65/ЕО по отношение на използването на основни информационни документи от управляващите дружества на предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (Директива (ЕС) 2021/2261). Директива (ЕС) 2021/2261 е публикувана в „Официален вестник” на ЕС на 20 декември 2021 г., като съгласно чл. 2, параграф 1 от нея държавите членки приемат и публикуват най-късно до 30 юни 2022 г. разпоредбите, необходими, за да се съобразят с нея. Във връзка с това и предвид кратките срокове за въвеждане на Директива (ЕС) 2021/2261 са предложени съответните целеви изменения в секторния закон.

Предлаганите изменения чрез ЗИД на ЗППЦК са в следните насоки:
I. Мерки по прилагане на Регламент (ЕС) 2020/1503 - основните изменения, насочени към въвеждане на мерки по прилагането на посочения регламент са в следните насоки:
1. Промени в Закона за публичното предлагане на ценни книжа (ЗППЦК)
Колективното финансиране се разглежда като форма на алтернативно финансиране за стартиращите предприятия и за малките и средните предприятия, които обикновено разчитат на малки по размер инвестиции. Такова финансиране може да бъде под формата на заеми или чрез придобиване на прехвърлими ценни книжа или на други допустими инструменти за целите на колективното финансиране. Поради това на европейско ниво беше приет Регламент (ЕС) 2020/1503, който цели установяване на еднакви, пропорционални и пряко приложими изисквания за предоставянето на услуги за колективно финансиране по отношение на организацията, лицензирането и надзора върху доставчиците на тези услуги, изисквания към дейността на платформите за колективно финансиране, както и изисквания, свързани с прозрачността и рекламните съобщения във връзка с предоставянето на такива услуги в ЕС. С регламента се уреждат две основни форми на колективното финансиране посредством срещането на интересите на създателите на проекти и на инвеститорите чрез използването на платформа за колективно финансиране за:
•	улесняване на отпускането на заеми, и
•	пласиране на прехвърлими ценни книжа и на допустими инструменти за целите на колективно финансиране без безусловно и неотменимо задължение за придобиване (без твърд ангажимент).
Предвид изложеното с настоящия законопроект са предложени следните изменения и допълнения в ЗППЦК във връзка с Регламент (ЕС) 2020/1503:
1.1. Предлага се КФН да бъде определена за единен компетентен орган по лицензирането и надзора на доставчици на услуги за колективно финансиране по смисъла на чл. 2, параграф 1, буква „а“ от Регламент (ЕС) 2020/1503 включително при разширяване на обхвата на лиценза. Като единствено изключение от това правило, предвид факта, че регламентът допуска кредитните институции да могат да получат лиценз за доставчици на услуги за колективно финансиране, в законопроекта се предлагат целеви изменения в Закона за кредитните институции. Това се налага с оглед на факта, че банките могат да извършват само дейностите, включени в обхвата на лиценза им за кредитна институция, който се издава от Българската народна банка (БНБ). Също така се прецизират и разпределят правомощията на двата регулаторни органа във връзка с ангажиране на административнонаказателната отговорност на съответните лица, както и се предлага КФН да бъде определена за единно звено за контакт, което да осъществява комуникацията с Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) и компетентните органи на другите държави членки при трансгранично предлагане на услуги от доставчик на услуги за колективно финансиране. По-конкретно, КФН следва да уведомява ЕОЦКП за лицензираните доставчици на услуги за колективно финансиране и компетентните органи на другите държави членки, когато доставчик на услуги за колективно финансиране възнамерява да предоставя тези услуги трансгранично, както и когато на доставчик на услуги за колективно финансиране, който предоставя услугите си трансгранично, му е отнет лиценза. 

Комисията за финансов надзор (КФН) следва да публикува и поддържа на интернет страницата си актуална версия на националните законови, подзаконови и административни разпоредби, които са приложими за маркетинговите съобщения на доставчиците на услуги за колективно финансиране, както и да уведомява ЕОЦКП за тях и за измененията в тях.
За да осигури спазването на разпоредбите на Регламент (ЕС) 2020/1503, предложената глава осемнадесета „б“ в ЗППЦК и/или актовете по прилагането им, КФН може да приложи принудителни административни мерки, включително да упражни правомощията по 
чл. 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2020/1503.
Със законопроекта се предлага заместник-председателят, ръководещ управление „Надзор на инвестиционната дейност“ (заместник-председателят), да определя честотата и задълбочеността на оценката на спазването на задълженията им по Регламент (ЕС) 2020/1503 от доставчиците на услуги за колективно финансиране, като за целта може да извършва или да оправомощава длъжностни лица на КФН да извършват проверки на място.
Изложените мерки по прилагане на Регламент (ЕС) 2020/1503 са необходими за създаване на ясна нормативна уредба на лицензирането и осъществяването на надзор върху дейността на доставчиците на услуги за колективно финансиране , което ще доведе до прозрачност в работата на техните платформи и ще гарантира сигурност на предоставяните услуги.
1.2. За да се постигне ясна систематизация на нормативния акт в ЗППЦК се създава нов дял четвърти „Колективно финансиране“ с глава тринадесета „Колективно финансиране“, в който се определя редът за лицензиране на доставчиците на услуги за колективно финансиране. В правомощията на КФН е вземането на решение за издаване на лиценз или за отказ за издаване на лиценз при условията на Регламент (ЕС) 2020/1503 и актовете по прилагането му, с изключение на случаите, когато заявител е кредитна институция със седалище в Република България.
На следващо място се определят организационните и оперативните изисквания към доставчиците на услуги за колективно финансиране, като се въвеждат изисквания към правната форма на доставчика, седалището, предмета на дейност както и приложимия режим в случаите на промяна на лицата, които управляват и представляват доставчика и лицата, които притежават съществено дялово участие (20 % от правата на глас в доставчика на услуги за колективно финансиране).
Същевременно със законопроекта се определя българският език като език, на който доставчиците на услуги за колективно финансиране следва да предоставят основния информационен документ за инвестицията и маркетинговите си съобщения, в съответствие и с изискването на Регламент (ЕС) 2020/1503 да бъде определен такъв език. Следва да се отбележи, че основният информационен документ за инвестицията съдържа информация, съществена за вземането от потенциалните инвеститори на информирано решение, включително предупреждение, че инвестиционната среда съдържа рискове, които не се покриват от Фонда за гарантиране на влоговете в банките, нито от Фонда за компенсиране на инвеститорите, поради което е предвидено, че той следва да е ясен, разбираем и изготвен на български език.
Въвеждат се и разпоредби, осигуряващи спазването на чл. 23, параграф 9 и 10 Регламент (ЕС) 2020/1503, съгласно които членовете на управителния орган и на контролния орган на създателя на проекта за колективно финансиране и неговият прокурист отговарят солидарно за вредите, причинени от неверни, заблуждаващи или непълни данни в основния информационен документ за инвестицията, както и на чл. 24, параграф 4 и 5 относно отговорността на членовете на управителния и на контролния орган на доставчика на услуги за колективно финансиране, който предоставя индивидуално управление на портфейл от заеми и неговия прокурист, във връзка с информацията, съдържаща се в основния информационен документ за инвестицията на ниво платформа за вредите, причинени от неверни, заблуждаващи или непълни данни в основния информационен документ за инвестицията на ниво платформа.
Предлага се допълнение в Закона за кредитните институции, осигуряващо достъп на доставчиците на услуги за колективно финансиране, предлагащи управление на портфейли от заеми до Централния кредитен регистър на БНБ. Допълнението е необходимо с оглед на информационно обезпечаване на дейността на доставчиците на услуги за колективно финансиране, които предоставят услуги по улесняване на отпускането на заеми и изпълнение на задълженията им по Регламент (ЕС) 2020/1503.
1.3. За да се гарантира изпълнението на изискванията, установени в Регламент (ЕС) 2020/1503, са предвидени ефективни, пропорционални и възпиращи принудителни административни мерки и административни наказания. С цел да се гарантира, че решенията за тяхното прилагане, съответно налагане, имат възпиращ ефект върху обществеността като цяло, те се публикуват с акт на КФН, съответно на заместник-председателя, при условия, изрично уредени в Регламент (ЕС) 2020/1503.
1.4. Наред с изложеното, с цел съобразяване с изискването на чл. 49 от Регламент 2020/1503 държавите членки да адаптират националните си разпоредби и да осигурят прилагането на единен праг от 5 000 000 евро на общо набраните средства за предложенията за колективно финансиране, направени от един създател на проект, със законопроекта се предлага прагът от левовата равностойност на 
3 000 000 евро за освобождаването от задължението за публикуване на проспект при публично предлагане на ценни книжа, въведен в ЗППЦК в съответствие с Регламент (ЕС) 2017/1129 относно проспекта, да се повиши до левовата равностойност на 8 000 000 евро. По този начин ще се създадат и възможности за повече малки и средни предприятия (МСП) да набират капитал при по-ниски разходи и такси и по-малко административни тежести, при същевременното съблюдаване на изисквания за допускането до търговия на многостранни системи за търговия, каквито са пазарите за растеж. При извършване на публично предлагане на ценни книжа на територията на Република България с обща стойност, изчислена за период 12 месеца до левовата равностойност на 8 000 000 евро, с цел защита на инвеститорите компаниите са длъжни да изготвят документ съгласно правилата на многостранната система за търговия, както и последващо да разкриват информация. Също така спрямо тях се прилага и Регламент 596/2014 г. относно пазарната злоупотреба.
С повишаването на прага до левовата равностойност на 
8 000 000 евро ще се отчете и наблюдаваният засилен интерес и презаписванията на емисиите при публични предлагания на пазара за растеж. 
От направена справка относно праговете по Регламент (ЕС) 2017/1129, прилагани от държавите членки, достъпна на интернет страницата на Европейския орган за ценни книжа и пазари, е видно че към 23.10.2020 г. праговете са, както следва: 

Праг по Регламент (ЕС) 2017/1129 (в евро)	Държави - членки от ЕС
	
1 000 000 	5 държави членки - Испания, Чехия, Унгария, Румъния, Словакия	
2 500 000	2 държави членки – Полша*, Швеция	
3 000 000	2 държави членки - България, Словения	
5 000 000	8 държави членки – Португалия*, Австрия, Белгия, Хърватия*, Кипър, Гърция, Малта, Нидерландия	
8 000 000	10 държави членки - Люксембург, Литва, Латвия, Естония, Дания, Финландия, Франция, Германия, Ирландия, Италия	
*След проведено проучване Португалия и Хърватия планират повишаване на прага до 8 000 000 евро, а Полша планира повишаване до 5 000 000 евро.

В резултат на проучването за практиките на държавите членки 13 държави членки се очаква да прилагат праг от 8 000 000 евро (включително България), 7 държави членки - 5 000 000 евро и 7 държави членки ще са с праг под 5 000 000 евро (1 държава членка с 3 000 000; 
1 държава членка с 2 500 000 евро и 5 държави членки с 1 000 000 евро).
1.5. Следва да се отбележи, че съгласно съображение 13 от преамбюла на Регламент (ЕС) 2020/1503 при колективното финансиране чрез набиране на инвестиции прехвърлимостта на инвестицията е важна мярка за защита на инвеститорите, за да бъдат в състояние да се освободят от нея, като продадат участието си на капиталовите пазари. Именно поради това Регламент (ЕС) 2020/1503 обхваща и разрешава услугите за колективно финансиране, свързани с прехвърлими ценни книжа. Същевременно, според същото съображение 13, дялове в някои дружества с ограничена отговорност, учредени съгласно националното право на държави членки, също могат да се прехвърлят свободно на капиталовите пазари, поради което и те са включени в обхвата на регламента.
Според действащото българско законодателство обаче не се допуска свободно прехвърляне на капиталовия пазар на дялове на дружества с ограничена отговорност, поради което и в законопроекта не е предвидена такава възможност.

2. Промени в Закона за Комисията за финансов надзор
Законът за Комисията за финансов надзор (ЗКФН) се допълва, като по отношение на доставчиците на услуги за колективно финансиране се предлага КФН да бъде определена за компетентен орган по прилагането на Регламент (EС) 2020/1503, като по предложение на заместник-председателя, упражнява правомощията по чл. 30 от Регламент (EС) 2020/1503, както и прилага други принудителни административни мерки.
При осъществяване на правомощията на КФН и на нейните органи членовете на КФН, както и определените по установения в ЗКФН ред длъжностни лица от КФН с оглед на възложените им задачи имат право да изискват писмени обяснения, документи, включително заверени копия от документи, данни, сведения и други носители на информация от поднадзорните лица или от други лица, за които има данни, че нарушават разпоредбите на Регламент (EС) 2020/1503, както и имат право на свободен достъп в служебните помещения и до информационните системи на поднадзорните лица и другите лица, за които има данни, че нарушават разпоредбите на същия регламент.
С оглед на осигуряване на публичност на доставчиците на услуги за колективно финансиране, получили лиценз за извършване на дейност от КФН, е предвидено те да се вписват в регистър, воден от КФН.
Със законопроекта се предвижда и възможност КФН да предоставя разрешение информацията, представляваща професионална тайна, разкрита пред органите на държава членка или трета държава, осъществяващи финансов надзор, да може да бъде разкривана пред съответните им правоохранителни органи с оглед на обезпечаване изпълнението на международни споразумения, по които КФН е страна.
Предвижда се такса за издаване на лиценз за извършване на дейност като доставчик на услуги за колективно финансиране, както и такса за осъществяване на общ финансов надзор на посочените доставчици на услуги за колективно финансиране.
За определяне на размера на предложените със законопроекта такси е използван подход в съответствие с изискванията на чл. 4, ал. 1 от Методиката за определяне на разходоориентиран размер на таксите по чл. 7а от Закона за ограничаване на административното регулиране и административния контрол върху стопанската дейност и разходването им. Разходите са калкулирани на база разходите, извършени от КФН през предходната година, на услуги от сходен тип, като при калкулиране на дадената услуга не са включени разходи за отстраняване на нередовности и/или предоставяне на допълнителна информация.
Предлага се отпадането на такса за общ финансов надзор на колективна инвестиционна схема тип „чадър“, като се запазва задължението за заплащане на таксата за всеки управляван от тях подфонд. Предложението е с оглед на осъществяваната от посочените типове колективни инвестиционни схеми дейности, а именно, че самата колективна инвестиционна схема няма собствени активи извън тези на подфондовете, не емитира дялове извън тези на подфондовете и съответно няма собствени инвеститори.
3. Промени в Кодекса на труда
Предлагат се допълнения, с които се насърчава подаването на сигнали за възможни или извършени нарушения на Регламент (ЕС) 2020/1503 от страна на служителите на доставчици на услуги за колективно финансиране от Регламент (ЕС) 2020/1503, като подаването на жалба, сигнал или съобщение до КФН не е нарушение на трудовата дисциплина чрез злоупотреба с доверието и уронване на доброто име на предприятието, както и разпространяване на поверителни за него сведения, освен в случаите, когато служителят  умишлено съобщи невярна информация. Лицата, работещи по трудово правоотношение, които са подали съобщение за нарушение или срещу които е подадено съобщение за нарушение, имат право на защита срещу дисциплинарно наказание по реда на чл. 187, ал. 2 от Кодекса на труда.
4. Промени в Закона за ограничаване на административното регулиране и административния контрол върху стопанската дейност
Предвидено е допълване на списъка на стопанските дейности, за които може да се установява лицензионен режим, по Закона за ограничаване на административното регулиране и административния контрол върху стопанската дейност.
II. Въвеждане на изискванията на Директива (ЕС) 2021/338 - основните изменения, насочени към транспонирането на директивата, се предлага да бъдат въведени в Закона за пазарите на финансови инструменти и са в следните насоки:
Основната цел на Директива (ЕС) 2021/338 е да се подпомогне възстановяването на инвестиционните посредници от кризата във връзка с Covid-19, като се намали административната тежест за инвестиционните посредници, породена от изискванията за документиране и оповестяване.
Съгласно изискването на чл. 85 от ЗПФИ всички инвеститорски уведомления и информация трябва да се предоставят на „траен носител“, който включва електронни формати (напр. имейл), но хартиеният носител остава основният при комуникациите (когато се изисква траен носител). Предвид факта, че клиентите в голяма степен са в състояние да разглеждат своите инвестиционни портфейли онлайн (или да се свързват с инвестиционния посредник при необходимост), отпада необходимостта да им се предоставят множество уведомления на хартиен носител. Спазването на това изискване, въведено по силата на ЗПФИ, повишава значително разходите на инвестиционните посредници и създава излишна административна тежест. Поради посочените причини следва да се пристъпи към постепенно преустановяване на комуникацията на хартиен носител. В същото време за непрофесионалните инвеститори се запазва възможността да получават информацията си на хартиен носител при поискване.
Изискванията за оповестяване на разходите и таксите се прилагат еднакво спрямо всички категории клиенти. Облекчаването на изискването за оповестяване, което не се използва нито от приемливите насрещни страни, нито от професионалните клиенти, ще позволи индивидуализиране на информацията, като професионалните клиенти ще получават сведенията, които действително са им необходими. Във връзка с това се предлагат изменения, съгласно които приемливите насрещни страни и професионалните клиенти следва да бъдат изцяло освободени от задължението да получават информация за разходите и таксите за услугите, които не представляват инвестиционни съвети и управление на портфейл. За непрофесионалните клиенти това изискване остава непроменено.
Голяма част от сделките с финансови инструменти се сключват по телефона или онлайн. Всички категории клиенти очакват незабавно изпълнение на такива „дистанционни нареждания“ като стандартна характеристика на инвестиционните услуги. Запазването на изискванията за оповестяване на предварителните разходи води до забавяне в изпълнението на трансакциите за участниците, за които времето е от основно значение, а това, от своя страна, може да се отрази отрицателно на най-доброто изпълнение, поради което се предлагат изменения, съгласно които на клиентите се осигурява възможност да дадат съгласието си за забавено предаване на документите с информация за разходите.

Съгласно ЗПФИ инвестиционните посредници са длъжни да уведомяват своите клиенти за предоставената услуга след дадена сделка. С цел инвестиционните посредници и клиентите им да могат да се съсредоточат върху предоставянето и получаването на информацията, която е от значение за тях, тези уведомления няма повече да се изискват от приемливите насрещни страни, а професионалните клиенти ще могат да изберат дали да ги получават или не.
Съгласно чл. 85, ал. 2 от ЗПФИ от всяко място на търговия и всеки систематичен участник – за финансовите инструменти, които подлежат на задължението за търговия по членове 23 и 28 от Регламент (ЕС) № 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти, както и от всяко място на изпълнение на нареждания – за останалите финансови инструменти, се изисква периодично да предоставят на обществеността сведения за качеството на изпълнение на сделките на това място. С предлаганите изменения се преустановява изискването за публикуване на уведомление за най-добро изпълнение. Следва да бъде посочено, че предложеното изменение не намалява защитата на инвеститорите.
С оглед на настоящата криза, причинена от пандемията от 
COVID-19, е необходимо да се улесни емитирането на някои ценни книжа. Във връзка с това се предлага отмяна на  изискванията за управление на продуктите при корпоративни облигации с клауза „make-whole“ (клауза за предсрочно изкупуване, която защитава инвеститорите). Целта на освобождаването е да се увеличи предлагането на корпоративни облигации на непрофесионалните инвеститори, като по този начин емитентите ще получат достъп до по-широк кръг от инвеститори, като същевременно ще се запази защитата за всички категории инвеститори, на които се предлагат тези продукти.

Инвестиционните посредници следва да извършват анализ на разходите и ползите при някои дейности по управление на портфейл, свързани със замяна на финансови инструменти. Преди да заменят даден продукт с друг, инвестиционните посредници са длъжни да получат необходимата информация от клиента и да са в състояние да докажат, че разходите не надвишават ползата. Със законопроекта се предлага заменянето да бъде улеснено, като това ще стимулира самите професионални клиенти да инвестират и в други инструменти.
III. Въвеждане на мерки по прилагането на Регламент (ЕС) 2021/557 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2021 година за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2402 за определяне на обща рамка за секюритизациите и за създаване на специфична рамка за опростени, прозрачни и стандартизирани (ОПС) секюритизации, с цел да се подпомогне възстановяването от кризата във връзка с COVID-19 (Регламент (ЕС) 2021/557)
Кризата във връзка с COVID-19 породи риск от увеличаване броя на необслужваните експозиции и засилва необходимостта институциите да управляват и да се справят със своите необслужвани експозиции. Един от начините за това е институциите да търгуват със своите необслужвани експозиции на пазара чрез секюритизация. Регламент (ЕС) 2021/557 съдържа конкретни мерки, насочени към включването на синтетичните секюритизации в обхвата на рамката на ОПС секюритизации и премахването на нормативните пречки пред секюритизацията на необслужваните експозиции с цел да се увеличи допълнително кредитният капацитет на банките, без при това да се снижават пруденциалните стандарти.
В националното законодателство е необходимо да бъдат въведени норми, които да осигурят прилагането на Регламент (ЕС) 2021/557 чрез изменения в Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация (ЗДСИЦДС), в следните насоки:
- понастоящем ЗДСИЦДС позволява до 30 на сто от базисните експозиции, предмет на секюритизация, да са обект на съдебен спор, но само ако от момента на секюритизация на съответния актив не са изминали повече от три години, което създава противоречие с новия 
чл. 26б, параграф 11 от Регламент (ЕС) 2017/2402, поради което тази разпоредба следва да се отмени;
- с цел постигане на съответствие между ЗДСИЦДС и изискванията на изменения Регламент (ЕС) 2017/2402 за опростени, прозрачни, стандартизирани балансови секюритизации е необходимо да бъде допълнена разпоредбата чл. 39 от ЗДСИЦДС;
- във връзка с новия раздел 2а „Изисквания за опростени, прозрачни и стандартизирани балансови секюритизации“ от Регламент (ЕС) 2017/2402 следва да се направи допълнение в чл. 55, ал. 1 и чл. 59, ал. 1 от ЗДСИЦДС;
- за да се гарантира изпълнението на изискванията в ЗДСИЦДС и изменения Регламент (ЕС) 2017/2402, в ЗДСИЦДС са предвидени административни наказания – глоби и имуществени санкции.
В допълнение, се въвежда изискване за представяне на справка до КФН от ДСИЦ, инвестиращи в недвижими имоти във връзка с изпълнение на Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 
21 март 2019 г. (ЕССР/2019/3). Информацията относно притежаваните пряко от ДСИЦ и непряко чрез собствените му специализирани дружества, които по закон следва да контролира и се явяват дъщерни дружества на ДСИЦ, търговски недвижими имоти следва да се предоставя на тримесечна и годишна база предвид изискването за докладване на вид и място на имота по салда и потоци съгласно Образец Б „Показатели за експозициите на финансовата система”, съответно „Показатели за експозициите” към Приложение III „Указателни образци за показателите за сектора на търговски недвижими имоти” от Препоръката.
Също така се предлага прецизиране на размера на някои от наказанията по отношение на дружествата със специална инвестиционна цел (ДСИЦ) с оглед на съобразяването на обществената значимост на съответните задължени със степента на обществена опасност на нарушенията, при което е отчетено, че адресатите на разпоредбите на закона са специфичен тип пазарни субекти, от които се очаква определено пазарно поведение в рамките на издадения от КФН лиценз. В този смисъл, след анализ на въведените със ЗДСИЦДС санкции по отношение на ДСИЦ се установи необходимост от преквалифицирането по предложения в законопроекта начин на размерите на определени административни санкции за нарушение на задълженията им по ЗДСИЦДС. С предложените промени не се повишава административната тежест за дружествата, тъй като не се засягат разпоредби, регулиращи извършваната от тях дейност, а се създават гаранции за реализиране на държавния надзор върху дейността им, съответно за защита интересите на инвеститорите.
IV. Изменения в Закона за Комисията за финансов надзор, Закона за пазарите на финансови инструменти и Закона за държавния дълг с оглед на осигуряване на сътрудничеството между КФН и министъра на финансите предвид правомощията му по прилагане на Регламент (ЕС) № 236/2012 относно късите продажби
Необходимо е да се уреди възможността за подписване на споразумение за сътрудничество между министъра на финансите и КФН във връзка с прилагането на Регламент (ЕС) № 236/2012 относно късите продажби. Възможността за подписване на споразумение за сътрудничество между министъра на финансите и КФН цели да обезпечи регулярния обмен на информация по прилагането на Регламент (ЕС) 
№ 236/2012 относно късите продажби, свързани със сделките с държавни ценни книжа, сключени на места за търговия. Също така е необходимо да се регламентира, че информацията, която министърът на финансите придобива или създава за целите на правомощията му съгласно чл. 17а от Закона за държавния дълг представлява професионална тайна, която може да бъде използвана само за изпълнение на правомощията му по прилагането на Регламент (ЕС)
№ 236/2012. Необходими са и изисквания относно разкриването 
на информация, която представлява професионална тайна, 
включително по отношение на информацията, която е получена от компетентните органи на други държави членки при изпълнение на правомощията на министъра на финансите по чл. 32, параграф 1, Регламент (ЕС) 236/2012 г.
V. Други изменения
В допълнение, във връзка с необходимостта от актуализиране на нормативната уредба, свързана с прилагането на изискванията на Регламент (ЕС) 2015/2365 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2015 година относно прозрачността при сделките за финансиране с ценни книжа и при повторното използване, и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012, както и с оглед на преодоляване на пропуски в определянето на обхвата на лицата, спрямо които са налице изисквания за пригодност и ограничения относно участие в управлението на други лица и свързаното с това одобрение от страна на КФН, със законопроекта се предлага прецизиране на някои разпоредби на ЗКФН, ЗПФИ и Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране (ЗДКИСДПКИ).
Същевременно, чрез измененията в ЗКДИСДПКИ се предлага да се въведат изискванията на Директива (ЕС) 2021/2261 за изменение на Директива 2009/65/ЕО по отношение на използването на основни информационни документи от управляващите дружества на предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа. Измененията са в следната насока:
Регламент (ЕС) № 1286/2014 на Европейския парламент и на Съвета изисква от създателите на пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП), преди да предоставят даден финансов продукт на инвеститорите на дребно, да изготвят и публикуват основен информационен документ (ОИД) за него, за да могат инвеститорите да разберат и сравнят основните характеристики и рискове на продукта. Предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) също се считат за ПИПДОЗИП, за които се изисква ОИД съгласно Регламент (ЕС) № 1286/2014. Предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа са временно освободени от изготвянето на ОИД, като същевременно съгласно Директива 
2009/65/ ЕО те са длъжни да изготвят документ с ключовата информация за инвеститорите, който съдържа аналогична информация на предвидената в ОИД. За да се избегне изготвянето на два документа със сходно съдържание от страна на ПКИПЦК, с Директива (ЕС) 2021/2261 се определя, че ОИД се счита за отговарящ на изискванията, приложими за ключовата информация за инвеститорите и компетентния орган не изисква съставянето на последния от ПКИПЦК.
В допълнение се предлага в обхвата на лицата, които имат право на достъп до поддържаните от БНБ информационни системи по чл. 56 и чл. 56а от Закона за кредитните институции (Централния кредитен регистър и Регистъра на банковите сметки), да бъдат включени служба „Военно разузнаване“ към министъра на отбраната и Държавна агенция „Разузнаване“ в качеството им на служби за сигурност по смисъла на § 1 от Допълнителните разпоредби на Закона за защита на класифицираната информация (ЗЗКИ). Необходимостта от осигуряването на достъп на службите за сигурност до информацията в регистрите е свързана с изискването на чл. 11, ал. 1, т. 1 и 2 от ЗЗКИ те да извършват проучвания за надеждност на своите служители и кандидатите за работа, както и на физически и юридически лица, които кандидатстват за сключване или които изпълняват договор, свързан с достъп до класифицирана информация. Достъпът на служба „Военно разузнаване“ и Държавна агенция „Разузнаване“ до информацията в регистрите се осигурява само във връзка с изпълнение на служебните им задължения по повод на конкретни проверки.
VI. Финансови средства, необходими за прилагането на новата уредба
В резултат от приемането на Регламент (ЕС) 2020/1503 и въведената хармонизирана рамка на ниво ЕС за лицата, осъществяващи дейност по колективно финансиране, ще възникне задължение за съобразяване на дейността им с него, съответно за тях ще възникнат еднократни и текущи разходи. Във връзка с това със законопроекта се предлага такса за лицензиране и такса за осъществяване на общ финансов надзор на доставчик на услуги за колективно финансиране. В резултат от извършването на дейност, за която се изисква лиценз, за доставчиците на тези услуги възникват и други задължения, сред които са извършването на надлежна проверка на създателите на проекти, предоставянето на преддоговорна и текуща информация на клиентите.
Въвеждането на изискванията на Директива (ЕС) 2021/338 в националното законодателство цели да подкрепи възстановяването на инвестиционните посредници от силния икономически шок, причинен от пандемията от COVID-19. В този смисъл предложените изменения и допълнения ще облекчат административната тежест от гледна точка на разходите при извършването на дейност за инвестиционните посредници, като се постига баланс между защитата на инвеститорите, ефективността на пазарите и разходите за сектора, поради което не са необходими допълнителни средства за тяхното прилагане.
Въвеждането на Директива (ЕС) 2021/2261 ще облекчи дейността на управляващите дружества, като ще им спести и административни разходи за изготвяне на два различни документа за един и същ финансов продукт.
Предложените промени със законопроекта няма да имат пряко отражение върху държавния бюджет на Република България.
VIII. Очаквани резултати от прилагането на новата уредба
Създаването на нормативна уредба ще създаде възможности за развитие на дейността на доставчиците на услуги за колективно финансиране. Привличането на голям брой инвеститори, както и на малки и средни предприятия, които желаят да финансират своите проекти, ще доведе до развитие на пазара за колективно финансиране. Увеличаването на броя на доставчиците на услуги за колективно финансиране ще създаде конкуренция между тях, което от своя страна ще стимулира създаването на нови работни места и ще подобри качеството на предлаганите продукти и услуги. По-широката разпознаваемост на доставчиците на услуги за колективно финансиране ще разшири тяхната дейност и ще развие трансграничното колективно финансиране.
Предвид повишаването на прага за публично предлагане на ценни книжа на територията на Република България без проспект до левовата равностойност на 8 000 000 евро в съответствие с Регламент (ЕС) 2017/1129 ще се създадат и възможности за МСП да набират капитал при по-ниски разходи и такси и по-малко административни тежести.
С предложеното изменение на ЗПФИ ще се намали административната тежест за инвестиционните посредници, породена от изискванията за документиране и оповестяване. Ще се изменят ограниченията на позициите и съответният режим за освобождаване от хеджиране - финансовите субекти, които са част от търговска група, ще могат да поискат освобождаване от хеджиране на държаните от тях позиции, които са обективно измерими като намаляващи рисковете, пряко свързани с търговската дейност на нефинансовите субекти на групата. По този начин се цели инвестиционните посредници да съсредоточат ресурсите си за по-бързо възстановяване от кризата във връзка с COVID-19.
Въвеждането на мерки по прилагането на Регламент (ЕС) 2021/557 в националното законодателство ще подкрепи възстановяването от силния икономически шок, причинен от пандемията от COVID-19. С Регламент (ЕС) 2021/557 се разширява обхватът на опростените, прозрачни и стандартизирани (ОПС) секюритизации, наричани „истинска продажба“, и спрямо балансови синтетични секюритизации, като се премахват съществуващите регулаторни пречки пред секюритизацията на необслужвани експозиции. По този начин ще се намалят регулаторните разходи при секюритизиране на необслужвани експозиции на банките в усилията им да се справят с нарастващите нива на необслужвани експозиции в техните баланси, причинени от пандемията.
Въвеждането на измененията в ЗКФН, ЗДД и ЗПФИ ще обезпечи регулярния обмен на информация между МФ и КФН за целите на изпълнение на правомощията на министъра на финансите по прилагане на Регламент (ЕС) 236/2012 г. по отношение на късите продажби с държавни ценни книжа.
Въвеждането на Директива (ЕС) 2021/2261 ще облекчи дейността на управляващите дружества, както и ще улесни инвеститорите с оглед на въвежданите изменения, съгласно които КФН няма да изисква изготвянето на два отделни документа за един и същ финансов продукт.

IX. Съответствие с правото на Европейския съюз
Промените в националното законодателство чрез ЗИД на ЗППЦК произтичат от необходимостта да се осигурят мерки за прилагане на Регламент (ЕС) 2020/1503 и Регламент (ЕС) 2021/557 и са в съответствие с тези актове.
С преходните и заключителните разпоредби на ЗИД на ЗППЦК се предлагат изменения в ЗПФИ, с които се въвеждат изискванията на Директива (ЕС) 2021/338, поради което към законопроекта е приложена справка за съответствието му с правото на Европейския съюз. Следва да се отбележи, че на 27 януари 2022 г. беше получено Официално уведомително писмо на Европейската комисия относно стартиране на процедура за нарушение за липса на уведомление от страна на Република България за мерките за пълно транспониране на Директива (ЕС) 2021/338, като е поставен двумесечен срок за отговор от наша страна по стартиралата процедура.
С преходните и заключителните разпоредби на ЗИД на ЗППЦК се предлагат изменения в ЗКДИСДПКИ, с които се въвеждат изисквания на Директива (ЕС) 2021/2261, поради което към законопроекта е приложена справка за съответствието му с правото на Европейския съюз.
Съгласно член 1, параграф 4 от Директива (ЕС) 2015/1535 на Европейския парламент и на Съвета от 9 септември 2015 г., установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите регламенти и правила относно услугите на информационното общество (Директива (ЕС) 2015/1535), същата не се прилага за правилата, свързани с въпросите, които са предмет на законодателството на Съюза в областта на финансовите услуги, както са изброени неизчерпателно в приложение II към посочената директива. Наред с това в законопроекта не се съдържат елементи и правила, които имат характеристиките на технически регламент по смисъла на  Директива (ЕС) 2015/1535, включително няма технически спецификации, отнасящи се до предлагани на пазара продукти или услуги. В резултат на изложеното не се налага нотифициране до Европейската комисия на посочения законопроект.
Законопроектът е включен като мярка за изпълнение в Плана за действие за 2021 г. с мерките, произтичащи от членството на Република България в Европейския съюз. Мярката е прехвърлена в Плана за действие за 2022 г. със срок за изпълнение 31 януари 2022 г., като същевременно е стартирана и процедура за нарушение от Европейската комисия за липса на уведомление за национални изпълнителни мерки, поради което е необходимо законопроектът да бъде приоритетно приет.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: