НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. № 47-202-01-5
Дата: 28.01.2021 г.              14,42 ч.

Република българия
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

                        ДО

ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-н НИКОЛА МИНЧЕВ

УВАЖАЕМИ ГОСПОДИН МИНЧЕВ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение  35 на Министерския съвет от 2022 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи.
Приложения: 
1. Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи.
2. Частична предварителна оценка на въздействието.
3.	Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4. Справка за съответствие с правото на Европейския съюз.
5. Справка за постъпилите предложения от обществените консултации.
6. Справка за отразяване на становищата, получени след съгласуване на законопроекта.

 МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е   35

от   27   януари   2022 година

ЗА одобряване на законопроект

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България 

М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.
ЗА МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Калина Константинова

ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ Красимир Божанов
Вярно,
ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
“ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”: 
/Веселин Даков/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З  А  К  О  Н

за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи

(Обн., ДВ, бр. 20 от 2018 г.; изм. и доп., бр. 17, 37, 42 и 94 от 2019 г., 
бр. 13 от 2020 г. и бр. 12 от 2021 г.)

§ 1. В чл. 12, ал. 2 запетаята и думите „както и да бъде обект на правоприемство“ се заличават. 
§ 2. Създава се чл. 16а:
„Преобразуване
Чл. 16а. (1) Преобразуване на платежна институция чрез вливане и сливане се допуска само с друга платежна институция или дружество за електронни пари. При вливане правото за извършване на дейности, за които приемащото дружество не е лицензирано, не преминава върху него. Разрешение за сливане се издава само ако новоучреденото дружество получи лиценз, съответстващ на вида услуги, които ще извършва. 
(2) При преобразуване на платежна институция чрез отделяне приемащите, съответно новоучредените дружества, трябва да притежават или да получат лиценз за съответните дейности, които възнамеряват да извършват и за които се изисква лиценз. 
(3) При преобразуване на платежна институция чрез разделяне приемащите, съответно новоучредените дружества, трябва да притежават или да получат лиценз за съответните дейности, които възнамеряват да извършват и за които се изисква лиценз. 
(4) Преобразуване на платежна институция чрез промяна в правната форма се допуска само в рамките на разрешените видове търговски дружества съобразно изискванията за издаване на лиценз.
(5) Платежна институция може да се преобразува по реда на ал. 1 - 4 след получаване на предварително разрешение от БНБ, дадено при условия и по ред определени с наредба на БНБ.
(6) Когато при преобразуване на платежна институция по реда на ал. 1 - 3 е необходимо издаването на лиценз за доставчик на платежни услуги, заявлението за лиценза се разглежда едновременно със заявлението за издаването на разрешение за преобразуване.
(7) Вливане на платежна институция в банка се извършва по реда на Закона за кредитните институции.“
§ 3. В чл. 21, ал. 1, т. 1 и 3 думата „определена“ се заличава.
§ 4. В чл. 37, ал. 2 се правят следните допълнения:
1. След думите „отнемане на лиценз“ се поставя запетая и се добавя „преобразуване“.
2. Създава се изречение второ: 
„Вливане на дружество за електронни пари в банка се извършва по реда на Закона за кредитните институции.“
§ 5. В чл. 39, ал. 6 навсякъде думите „чл. 9, ал. 1 и 2“ се заменят с „ал. 5“.
§ 6. В чл. 148б се правят следните изменения и допълнения:
1. Заглавието се изменя така: 
„Сетълмент в левове с предварително осигурени средства по специална сметка“
2. Създава се ал. 9:
„(9) За сетълмент на нареждания за превод в левове, базирани на SEPA схеми на Европейския платежен съвет, се прилагат съответно ал. 1 - 8.“
§ 7. В чл. 167, ал. 2 думите „Регламент (ЕО) № 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно презграничните плащания в рамките на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) № 2560/2001 (ОВ, L266/11 от 9 октомври 2009 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕО) № 924/2009” се заменят с „Регламент (ЕС) 2021/1230 на Европейския парламент и на Съвета от 
14 юли 2021 г. относно презграничните плащания в рамките на Съюза (ОВ, L274/20 от 30 юли 2021 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2021/1230“.
§ 8. В чл. 175, ал. 1 думите „Регламент (ЕО) № 924/2009“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2021/1230“.
§ 9. В чл. 183, ал. 1 след думите „по смисъла на“ се добавя 
„чл. 23б, параграф 7 и“, а накрая се добавя „и за извършването на оценката по чл. 23б, параграф 5, буква „а“ от Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на бенчмаркове за лихвени проценти, използвани от същите субекти.“
§ 10. В чл. 186 в заглавието и в ал. 1 думите „Регламент (ЕО) 
№ 924/2009“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2021/1230“.

Законът е приет от 47-ото Народно събрание на ………………… 2022 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Никола Минчев)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи

Предложеният законопроект за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи (ЗПУПС) е изготвен във връзка с необходимостта в българското законодателство да бъдат предвидени мерки по прилагане на влезлия в сила Регламент (ЕС) 2021/168 на Европейския парламент и на Съвета от 10 февруари 
2021 година за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на изключването на някои спот валутни бенчмаркове от трети държави и замяната на някои бенчмаркове, чието изготвяне е в процес на прекратяване и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (Регламент (ЕС) 2021/168), както и с цел да се попълнят някои празноти в нормативната уредба, свързани с регламентацията на реда и условията за преобразуване на платежна институция и дружество за електронни пари, и на сетълмента на нареждания за преводи в левове, базирани на SEPA схеми на Европейския платежен съвет. 

Изменения, свързани с Регламент (ЕС) 2021/168
Съгласно чл. 183, ал. 1 от ЗПУПС Българската народна банка (БНБ) е определена за компетентен орган по смисъла на чл. 40, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/1011 на Европейския Парламент и на Съвета от 8 юни 2016 година относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове, и за изменение на директиви 2008/48/ЕО и 2014/17/ЕС и на Регламент (ЕС) № 596/2014 (Регламент (ЕС) 2016/1011), за изпълнението на задълженията по отношение на бенчмаркове за лихвени проценти от администраторите и поднадзорните субекти, чието седалище е в Република България. 
С Регламент (ЕС) 2021/168, в сила от 13 февруари 2021 г., са въведени изменения в Регламент (ЕС) 2016/1011, като основна промяна е въвеждането на възможността за нормативно установена замяна на бенчмарк, приложима единствено за договори за финансови инструменти, които не съдържат алтернативни разпоредби или подходящи алтернативни разпоредби. 
Целта на тази мярка е да се смекчи потенциалното въздействие върху целостта на пазара и финансовата стабилност в Европейския съюз (ЕС), както и да се осигури защита срещу правната несигурност, до която може да доведе прекратяване изготвянето на даден бенчмарк. 
Във връзка с въведените изменения чл. 23б, параграф 7 на Регламент (ЕС) 2016/1011 изисква държавите членки да определят компетентен орган, който е в състояние да извърши оценката по чл. 23б, параграф 5, буква „а“ от същия регламент, засягаща евентуалната непригодност на предвидена с алтернативна разпоредба замяна на използван бенчмарк с друг, и да уведомят Европейската комисия (ЕК) и Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) за определянето на съответните компетентни органи.
Оценката по чл. 23б, параграф 5, буква „а“ от Регламент (ЕС) 2016/1011 се извършва в случаите, когато компетентният орган е уведомен от една или повече потенциално заинтересовани страни за евентуална непригодност на дадена използвана в договори и финансови инструменти алтернативна разпоредба  за замяна на използвания бенчмарк с друг, като е предвидено оценката да се извършва хоризонтално, а не индивидуално за всеки отделен договор. 
В тази връзка законопроектът предвижда към определените в чл. 183, ал. 1 от ЗПУПС компетенции на БНБ по Регламент (ЕС) 2016/1011 да се добавят и компетенциите, произтичащи от чл. 23б, параграфи 5 и 7 от Регламент (ЕС) 2016/1011.
Срокът за изпълнението на изискванията на чл. 23б, параграф 7 от Регламент (ЕС) 2016/1011 чрез определянето на компетентен орган от държавите членки и уведомяване на ЕК и ЕОЦКП е 14 август 
2021 година. 
Определянето на БНБ като компетентен орган, който да извършва оценката по чл. 23б, параграф 5, буква „а“ на Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на бенчмарковете за лихвени проценти, използвани от поднадзорните субекти, ще осигури правна сигурност, тъй като ще е налице конкретна институция, към която страните по договор за кредит да се обърнат при необходимост. Въвеждането на тази възможност ще позволи ограничаването на съдебни разходи, пропуснати ползи във времето и ще внесе допълнителна яснота в прилагането на Регламента в случаите на прекратяване на използван бенчмарк и предвидени в договори алтернативни разпоредби за замяна на бенчмарка с друг, за които стопанските субекти имат съмнение, че вече не отразява или се разминава значително с базовия пазар или икономическата действителност, която използваният бенчмарк в процес на прекратяване има за цел да измерва, и доколко прилагането на тази алтернативна разпоредба би могло да окаже неблагоприятно въздействие върху финансовата стабилност.

Изменения в ЗПУПС, свързани с регламентацията на реда и условията за преобразуване на платежна институция и дружество за електронни пари
Със законопроекта се запълва една празнота в правната уредба, свързана с липсата на регламентация за реда за преобразуване на платежна институция и дружество за електронни пари. Съгласно действащата разпоредба на чл. 12, ал. 2 от ЗПУПС лицензът за извършване на дейност като платежна институция, съответно като дружество за електронни пари, не може да бъде обект на правоприемство, което не отговаря на развитието на икономическите и бизнес отношения в сектора на платежните услуги. При условията на действащо ограничение в ЗПУПС преобразуването на лицензираните дружества се възпрепятства изцяло, което налага комплексно прилагане на процедура по обезсилване на издаден лиценз и последващо издаване на нов лиценз на вече преобразувалото се дружество във всеки случай на преобразуване. Развитието на търговските отношения също налага уредбата да бъде съобразена с общия търговскоправен режим на правоприемството в резултат на преструктуриране на търговски дружества. 
Директива (ЕС) 2015/2366 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2015 г. за платежните услуги във вътрешния пазар, както и Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор на дейността на институциите за електронни пари, транспонирани в българското законодателство със ЗПУПС, не предвиждат подобна забрана. 
В тази връзка се предлага уреждане на реда и условията за преобразуване на посочените видове доставчици на платежни услуги в съответствие с развитието на икономическите и бизнес отношения в сектора на платежните услуги, както и в съответствие с общия режим на преобразуване на търговските дружества при отчитане на спецификите на дейността на платежните институции и дружествата за електронни пари. По аналогия са използвани изискванията за преобразуване на банка, предвидени в чл. 29б от Закона за кредитните институции (ЗКИ), при отчитане на съответните специфики. Формите и начините на преобразуване са уредени в нов чл. 16а от ЗПУПС и свързаните с него промени в чл. 12, ал. 2 и чл. 37, ал. 2 от ЗПУПС. 
Регламентирането на реда и условията за преобразуване на платежна институция и дружество за електронни пари ще окаже положителен ефект върху развитието на бизнес отношенията в сектора на платежните услуги, в т.ч. ще доведе до подобряване на качеството на предоставяните услуги, включително чрез осигуряване на финансов ресурс с оглед на въвеждането на устойчиви бизнес модели.
В допълнение са направени технически корекции в чл. 21, ал. 1, т. 1 и 3 от ЗПУПС с оглед на по-точното транспониране на чл. 18, параграф 4, букви „а“ и „в“ от Директива (ЕС) 2015/2366 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2015 година за платежните услуги във вътрешния пазар, както и в чл. 39, ал. 6 от ЗПУПСС с оглед на 
по-точното транспониране на чл. 5, параграф 5 от Директива 2009/110/ЕО на Европейския Парламент и на Съвета от 16 септември 2009 година относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор на дейността на институциите за електронни пари. 

Изменения в ЗПУПС, свързани със сетълмент на преводи в левове, базирани на SEPA схеми на Европейския платежен съвет 
Банките в страната и операторът на платежната система, обслужваща клиентски преводи, предназначени за изпълнение в определен момент (БИСЕРА6), работят по проект за миграция на текущо изпълняваните клиентски преводи към плащания в левове, подобни на SEPA схемата за кредитни преводи на Европейския платежен съвет (ЕПС). Уреждането на сетълмента е необходимо условие за реализацията на текущия проект. Това ще ускори изпълнението на клиентските плащания в левове, като времето, необходимо за завършване на превода и получаване на средствата по сметка на получателя, се сведе до по-малко от час. Предвижда се клиентските преводи в левове, подобни на SEPA схемата за кредитни преводи, да бъдат въведени до края на годината. Техният сетълмент ще се изпълнява с предварително осигурени средства по специална сметка в RINGS. Ще се използва по аналогия вече въведената технология за незабавни плащания по чл. 148б. В тази връзка с предложението за нова ал. 9 на чл. 148б е предвидено, че за сетълмент на нареждания за превод в левове, базирани на SEPA схемите на ЕПС, ще се прилагат съответно разпоредбите на чл. 148б за сетълмент на незабавни плащания в левове. 
Законодателното уреждане на начина на извършване на сетълмента на нареждания за превод в левове, базирани на правилата на SEPA схеми на Европейския платежен съвет, по аналогия на сетълмента на незабавните плащания ще доведе до по-голяма степен на сигурност при въвеждане на промяната сред банките и оператора на услугата.
Уредбата няма да доведе до увеличаване на административната тежест за заинтересованите страни и не оказва съществено въздействие върху съществуващите регулаторни режими, услуги и регистри. Предложението не надхвърля минималните изисквания за административна тежест на ЕС.
Предложението няма да доведе до въздействие върху държавния бюджет на Република България.

 МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: