НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. № 48-202-01-9
Дата: 24.10.2022 г.           14:29 ч.

Република българия
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

                        ДО
ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ

г-н ВЕЖДИ РАШИДОВ

УВАЖАЕМИ ГОСПОДИН РАШИДОВ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение  755 на Министерския съвет от 2022 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон.
Приложения:
1.	Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон.
2.	Частична предварителна оценка на въздействието.
3.	Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4.	Справка за съответствие с правото на Европейския съюз.
5.	Справка за постъпилите предложения от обществените консултации.
6.	Справка за отразяване на становищата, получени след съгласуване на законопроекта.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е   755

от     11     октомври     2022 година

ЗА одобряване на законопроект

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България

М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Министърът на правосъдието да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Гълъб Донев

ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ Красимир Божанов
Вярно,
ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
“ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”: 
/Веселин Даков/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ТЪРГОВСКИЯ ЗАКОН

(Обн., ДВ, бр. 48 от 1991 г.; изм. и доп., бр. 25 от 1992 г., бр. 61 и 103 от 1993 г., бр. 63 от 1994 г., бр. 63 от 1995 г., бр. 42, 59, 83, 86 и 104 от 1996 г., бр. 58, 100 и 124 от 1997 г., бр. 21, 39, 52 и 70 от 1998 г., 
бр. 33, 42, 64, 81, 90, 103 и 114 от 1999 г., бр. 84 от 2000 г., бр. 28, 61 и 96 от 2002 г., бр. 19, 31 и 58 от 2003 г., бр. 31, 39, 42, 43, 66, 103 и 105 от 2005 г., бр. 38, 59, 80 и 105 от 2006 г., бр. 59, 92 и 104 от 2007 г., бр. 50, 67, 70, 100 и 108 от 2008 г., бр. 12, 23, 32, 47 и 82 от 2009 г., бр. 41 и 101 от 2010 г., бр. 14, 18 и 34 от 2011 г., бр. 53 и 60 от 2012 г., бр. 15 и 20 от 2013 г., бр. 27 от 2014 г., бр. 22 и 95 от 2015 г., бр. 13 и 105 от 2016 г., 
бр. 62 и 102 от 2017 г., бр. 15, 27 и 88 от 2018 г., бр. 28, 33 и 83 от 2019 г., бр. 64 и 104 от 2020 г. и бр. 25 от 2022 г.)

§ 1. В чл. 21 се създава ал. 4:
„(4) Посочените в ал. 3 ограничения отпадат с изтичането на 
5-годишен срок от обявяването на лицето в несъстоятелност, съответно – от прекратяването на дружеството поради несъстоятелност. Отпадането на ограниченията се декларира изрично, с посочване на конкретните обстоятелства.“
§ 2. В чл. 57 се правят следните изменения и допълнения:
1. Досегашният текст става ал. 1.
2. Създава се ал. 2:
„(2) Посочените в ал. 1, т. 4 ограничения отпадат с изтичането на 5-годишен срок от прекратяването на дружеството поради несъстоятелност. Отпадането на ограниченията се декларира изрично, с посочване на конкретните обстоятелства.“

§ 3. В чл. 141 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 8 се изменя така:
„(8) Не може да бъде управител лице, обявено в несъстоятелност, или лице, което е било управител, член на управителен или контролен орган на дружество, прекратено поради несъстоятелност през последните две години, предхождащи датата на решението за обявяване на несъстоятелността, ако са останали неудовлетворени кредитори. Тези ограничения отпадат с изтичането на 5-годишен срок от прекратяването на дружеството поради несъстоятелност. Отпадането на ограниченията се декларира изрично, с посочване на конкретните обстоятелства.“
2. Създава се ал. 9:
„(9) Не може да бъде управител и лице, което е било управител, член на управителен или контролен орган на дружество, за което е било установено с влязло в сила наказателно постановление неизпълнение на задължения по създаване и съхраняване на определените му нива от запаси по Закона за запасите от нефт и нефтопродукти.“
§ 4. В чл. 234 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 3:
„(3) Ограниченията по ал. 2, т. 1 отпадат с изтичането на 
5-годишен срок от прекратяването на дружеството поради несъстоятелност. Отпадането на ограниченията се декларира изрично, с посочване на конкретните обстоятелства.“
2. Досегашната ал. 3 става ал. 4.
§ 5. В чл. 613 думите „към момента на“ се заменят с „вписано не по-късно от 6 месеца преди“.
§ 6. В чл. 613а се правят следните изменения:
1. В заглавието думите „на окръжния съд“ се заличават.
2. Алинея 1 се изменя така:
„(1) Постановените от окръжните съдилища решения по чл. 630, ал. 1 и 2, чл. 632, чл. 705, ал. 2, чл. 706а, ал. 3, чл. 709, ал. 1, чл. 710, 
чл. 735, ал. 1 и 3, чл. 740, ал. 2, чл. 744, чл. 755, ал. 2, решенията за отхвърляне на молбата по чл. 625 и определенията по чл. 701, ал. 3 подлежат на обжалване по общия ред на Гражданския процесуален кодекс в 7-дневен срок от вписването, съответно от обявяването в търговския регистър. Решенията на въззивния съд подлежат на касационно обжалване пред Върховния касационен съд в 14-дневен срок от вписването им в търговския регистър. Жалбите срещу решенията се считат за връчени чрез обявяването на съобщение за постъпването им в търговския регистър, като всяка заинтересована страна може да подаде отговор в 7-дневен срок от обявяването на постъпилата въззивна жалба, съответно в 14-дневен срок от обявяването на постъпилата касационна жалба.“
§ 7. Създава се чл. 620а:
„Задължения на органите на длъжника
Чл. 620а. При наличие на непосредствена опасност от неплатежоспособност и при отчитане на интересите на кредиторите, на съдружниците, на акционерите и на едноличния собственик на капитала на търговеца, както и на работниците и на служителите органите на търговеца са длъжни да предприемат всички необходими действия за избягване на неплатежоспособността и свръхзадължеността на търговеца, както и да не застрашават жизнеспособността на предприятието умишлено или с груба небрежност.“
§ 8. В чл. 628 се правят следните изменения:
1. В ал. 1:
а) точка 1 се изменя така:
„1. препис от последния заверен от регистриран одитор годишен финансов отчет заедно с одиторския доклад и баланс към датата на подаване на молбата, ако законът предвижда съставянето им;“
б) точка 3 се изменя така:
„3. списъци на неговите кредитори и на длъжниците му с посочване на адресите, вида, размера, падежа и обезпеченията на вземанията;“.
2. Алинея 4 се изменя така:
„(4) С молбата си длъжникът посочва началната дата на неплатежоспособност, съответно началната дата на свръхзадълженост, както и балансовата стойност на активите, нетни приходи от продажбите и средната численост на персонала за предходния отчетен период.“

§ 9. В чл. 629 ал. 1-5 се изменят така:
„(1) Молба за откриване на производство по несъстоятелност, подадена от длъжник, съответно от ликвидатор, се обявява в търговския регистър, като чл. 624 се прилага съответно. Молбата се разглежда от съда в 20-дневен срок от постъпването ѝ.
(2) Молба за откриване на производство по несъстоятелност, подадена от кредитор, се разглежда от съда в 20-дневен срок от постъпването й в заседание при закрити врата с призоваване на длъжника и молителя. Препис от молбата се връчва на длъжника.
(3) Когато длъжникът подаде молба по чл. 625 до приключване на съдебното дирене в първата инстанция в производството по ал. 2, съдът приема двете молби за съвместно разглеждане. Ако молбата е подадена след този момент, производството по нея се спира до приключване на производството по ал. 2.
(4) Съдът приема за съвместно разглеждане молбата на длъжника и на кредитор по чл. 625, ако молбата на кредитора е подадена в 14-дневен срок от обявяването в търговския регистър на молба по ал. 1. Производството по подадена от кредитора молба след изтичане на посочения срок се спира до приключване на производството по молбата на длъжника.
(5) До приключване на първото заседание по делото, образувано по молба на кредитор, в производството могат да се присъединяват други кредитори, да се правят възражения, да се представят писмени доказателства, а длъжникът представя приложенията по чл. 628, ал. 1. Молба за присъединяване, подадена след този момент, се разглежда от съда в отделно производство, което се спира до приключване на производството по молбата по ал. 2 с влязъл в сила съдебен акт.”
§ 10. В чл. 629а се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 4:
„(4) Обезпечителната мярка по ал. 1, т. 3 може да се наложи от съда и по искане на длъжника, ако това се налага за запазване на имуществото му.“
2. Досегашните ал. 4 - 9 стават съответно ал. 5 - 10.
§ 11. В чл. 629б, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения:
1. В изречение първо думите „лицата по чл. 625 или от друг кредитор“ се заменят с „всяко заинтересовано лице“.
2. В изречение второ след думата „съда“ се добавя „се обявява в търговския регистър и“.
§ 12. В чл. 630, ал. 1 т. 5 се изменя така:
„5. указва сроковете за предявяване на вземанията съгласно чл. 685, ал. 1.“
§ 13. В чл. 632 се правят следните допълнения:
1. В ал. 1 се създава изречение трето:
„Спиране на делото на това основание се допуска само веднъж в производството, освен в случаите по чл. 735, ал. 2.“
2. В ал. 6 се създава изречение второ:
„Преди да постанови решението по ал. 4, съдът проверява дали длъжникът е изпълнил  посочените задължения и дали е представил удостоверение за предаване на ведомостите, издадено от териториалното поделение на Националния осигурителен институт съгласно чл. 5, ал. 10 от Кодекса за социално осигуряване.“
§ 14. Член 633 се отменя.
§ 15. В чл. 634в, ал. 2 думите „и решенията“ се заличават, а думите „определението по чл. 729, ал. 1“ се заменят с „определенията по чл. 701, ал. 3 и чл. 729, ал. 1“.
§ 16. Член 638 се изменя така:
„Спиране на изпълнително производство
Чл. 638. (1) С откриване на производството по несъстоятелност се спират изпълнителните производства срещу имуществото, включено в масата на несъстоятелността, с изключение на имуществата по чл. 193 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс и имуществата, за които има обявен купувач по реда на Гражданския процесуален кодекс. В случай че цената не бъде довнесена в законоустановения срок или постановлението за възлагане бъде отменено, изпълнителното производство се спира.
(2) Ако е предприето изпълнително действие в полза на обезпечен кредитор по реализация на обезпечението, съдът може да допусне производството да продължи при съществуваща опасност от увреждане интересите на кредитора. Определението, с което се отказва или разрешава продължаване на индивидуалното принудително изпълнение, и постъпилите срещу него жалби се обявяват в търговския регистър, като определението на апелативния съд по жалбите е окончателно.
(3) Когато за купувач е обявен взискател, той трябва да внесе пълния размер на продажната цена в 14-дневен срок от решението по чл. 630, освен ако не прихваща задължението си за плащане на цената.
(4) Ако от откриването на производството по несъстоятелност до вписването на решението за това се извърши плащане на взискателя, платеното се връща в масата на несъстоятелността.
(5) Постановлението за разноските по проданта се съобщава на длъжника по изпълнението чрез синдика. Във всички случаи постъпилите суми от проданта, получените над размера на обезпечението суми и удържаните задатъци по чл. 493 от Гражданския процесуален кодекс се внасят в масата на несъстоятелността след влизане в сила на постановлението за възлагане и след приспадане на таксите и разноските по обезпечаването и принудителното изпълнение върху съответното имущество съгласно чл. 136, ал. 1, т. 1 от Закона за задълженията и договорите. В случай на отмяна на постановлението за възлагане изпълнителното производство се спира, като внесените суми се връщат на наддавачите, с изключение на удържаните задатъци.
(6) Спряното изпълнително производство се прекратява, ако вземането бъде предявено и прието при условията на чл. 693. Наложените в изпълнителното производство запори и възбрани са непротивопоставими на кредиторите на несъстоятелността. Не се допуска налагане на обезпечителни мерки по реда на Гражданския процесуален кодекс или Данъчно-осигурителния процесуален кодекс върху имуществото на длъжника след откриване на производство по несъстоятелност.”
§ 17. В чл. 639б се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 след думата „синдика“ се добавя „въз основа на мотивирано искане“ и след думите „постановено осребряване“ се добавя „и свикано събрание на кредиторите с дневен ред по чл. 677, ал. 1, т. 8“.
2. Създава се нова ал. 3:
„(3) Друго имущество от масата на несъстоятелността може да бъде продадено по реда на ал. 1, ако това е необходимо за издръжката на производството и ако след приканване по реда на чл. 629б заинтересовано лице не предплати разноските. Предложението на синдика по ал. 1 заедно с определението на съда по чл. 629б, ал. 1 се обявява в търговския регистър. Договорът за продажба по ал. 1 не се сключва, ако разноските за производството бъдат предплатени.“
3. Досегашната ал. 3 става ал. 4 и в нея думите „ал. 1 и 2“ се заменят с „ал. 1-3“.
4. Досегашната ал. 4 се отменя.
§ 18. В чл. 646, ал. 8 думите „или на частни държавни вземания, чието принудително събиране се извършва по реда на публичните“ се заличават.
§ 19. В чл. 647, ал. 3 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се ново изречение второ:
„Недобросъвестността се предполага до доказване на противното, ако третото лице е свързано лице с длъжника или с лицето, с което длъжникът е договарял.”
2. Досегашното изречение второ става изречение трето.
§ 20. В чл. 649 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1, в изречение първо думите „в едногодишен срок от откриване на производството, съответно от момента на обявяването на решението по чл. 632, ал. 2“ се заменят с „в двугодишен срок от откриване на производството“.
2. В ал. 6, в изречение първо след думите „ал. 1“ се добавя „и 2“, а накрая се поставя запетая и се добавя „като размерът на държавната такса се определя върху една четвърт от цената на иска“.
§ 21. Член 655 се изменя така:
„Изисквания
Чл. 655. (1) Синдик може да бъде физическо лице, което отговаря на следните условия:
1. да не е осъждан като пълнолетен за умишлено престъпление от общ характер, освен ако е реабилитиран;
2. да не е невъзстановен в правата си несъстоятелен длъжник;
3. по отношение на него да не е прилагана мярка по чл. 65, 
ал. 2, т. 11 от Закона за банките (отм., ДВ, бр. 59 от 2006 г.) или по 
чл. 103, ал. 2, т. 16 от Закона за кредитните институции;
4. да има завършено висше юридическо или икономическо образование и не по-малко от 5-годишен стаж по специалността;
5. да е издържал успешно изпит за придобиване на квалификация по ред, определен в наредбата по чл. 655а, ал. 1, и да е включен в утвърден от министъра на правосъдието и обнародван в "Държавен вестник" списък на лицата, които могат да бъдат назначавани за синдици;
6. да не е освобождаван като синдик на основание чл. 657, ал. 2 от този закон или чл. 29, ал. 1, т. 6 или 7 и чл. 44, т. 3 от Закона за банковата несъстоятелност, освен ако след освобождаването му при наличие на условията по ал. 4 е включен в утвърден от министъра на правосъдието и обнародван в „Държавен вестник” списък по т. 5;
7. да не е временно отстранен от списъка по т. 5 по реда на 
чл. 655а, ал. 2.
(2) Синдикът, за да бъде назначен в конкретно производство по несъстоятелност, освен на условията по ал. 1 трябва да отговаря и на следните условия:
1. да не е съпруг на длъжника или на кредитор и да няма родство с тях по права линия, по съребрена линия - до шеста, а по сватовство - до трета степен;
2. да не е кредитор в производството по несъстоятелност с изключение за вземането за възнаграждение като синдик в това производство;
3. да не се намира с длъжника или с кредитор в отношения, които пораждат основателно съмнение за неговото безпристрастие, включително да не ги е представлявал в последните три години преди встъпването си в длъжност.
(3) Министърът на правосъдието може да изключи синдика от списъка по ал. 1, т. 5 в случай на:
1. настъпване на обстоятелство по ал. 1, т. 6;
2. извършване на нарушения във връзка с дейността като синдик съгласно чл. 663, ал. 2;
3. невнасяне на вноска съгласно чл. 655а, ал. 2.
(4) Промените по ал. 3 подлежат на обнародване в "Държавен вестник".
(5) Синдикът може да бъде вписан отново в списъка по ал. 1, 
т. 5 след изтичане на 3-годишен срок от влизане в сила на акта за изключването му от списъка, след като подаде заявление, ако отговаря на изискванията по ал. 1, т. 1 - 5. Повторното вписване на синдика в списъка по ал. 1, т. 5 на това основание е възможно само веднъж.“
§ 22. В чл. 655а ал. 2 се изменя така:
„(2) Невнасянето в срок на една вноска по ал. 1 е основание за временно изключване на синдика от списъка по чл. 655, ал. 1, т. 5 за срок една година считано от влизане в сила на заповедта на министъра на правосъдието. В едногодишния срок се включва и времето, през което синдикът е бил отстранен, в случай на допуснато предварително изпълнение на заповедта за временно изключване от списъка. Когато неизпълнението на задължението по ал. 1 е системно, това е основание за изключване на лицето от списъка по чл. 655, ал. 1, т. 5.“
§ 23. В чл. 656 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думите „първото събрание“ се заменят със „събранието“.
2. Алинея 4 се изменя така:
„(4) Синдикът е длъжен да встъпи в длъжност на датата, определена от съда. Ако това задължение не е изпълнено, съдът по несъстоятелността назначава служебен синдик и свиква ново събрание на кредиторите.“
3. Създават се ал. 5 и 6:
„(5) Правомощията на синдика могат да се осъществяват от няколко лица. В този случай решенията се вземат с единодушие, а действията се извършват съвместно, освен ако събранието на кредиторите или съдът при спор между лицата, които упражняват правомощията на синдика, реши друго.
(6) Когато правомощията на синдика се осъществяват от няколко лица, които вземат решения с единодушие и извършват действията съвместно, отговорността им по чл. 663, ал. 3 и 4 е солидарна.“
§ 24. В чл. 657 се правят следните изменения:
1. В ал. 1, т. 3 думите „чл. 655, ал. 2“ се заменят с „чл. 655, ал. 1 и 2“.
2. Алинея 2 се изменя така:
„(2) Съдът по всяко време, служебно или по предложение на длъжника, на комитета на кредиторите или на кредитор след даване на възможност на синдика за писмени обяснения може да освободи синдика от участие в производството, ако той не изпълнява системно или трайно задълженията си или неизпълнението е съществено с оглед на интересите на кредитора или длъжника.“
§ 25. В чл. 658, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създават се нови т. 14 и 15:
„14. предприема действия за налагане на допуснати от съда по несъстоятелността обезпечителни мерки;
15. представя план за осребряване на масата на несъстоятелността;“.
2. Досегашните т. 14 и 15 стават съответно т. 16 и 17.
§ 26. В чл. 659 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 1 се изменя така:
„(1) Синдикът води специален дневник в електронна форма, в който вписва всяко свое действие, свързано с управлението и разпореждането с вещи и права от имуществото на длъжника или от масата на несъстоятелността. Когато функциите на синдик се изпълняват от две или повече лица, разногласията между тях и взетите решения се отбелязват в дневника. Образецът и правилата за водене на дневника се уреждат от наредба, издадена от министъра на правосъдието.“
2. В ал. 2 се създава изречение второ:
„В ежемесечния отчет се посочва изпълнението на плана за осребряване за съответния период, причините за неговото неизпълнение и предприетите действия за преодоляването им.“
§ 27. В чл. 660 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 накрая се добавя „при спазване на правилата на Етичния кодекс на синдиците и доверените лица“.
2. Създава се нова ал. 2:
„(2) Етичният кодекс на синдиците и доверените лица се утвърждава от министъра на правосъдието след съгласуване с организациите на синдиците и доверените лица.“
3. Досегашната ал. 2 става ал. 3.
§ 28. В чл. 661 ал. 3 се изменя така:
„(3) Текущото възнаграждение и дължимите осигурителни вноски се заплащат ежемесечно.“
§ 29. В чл. 663 се правят следните изменения и допълнения:
1. Заглавието се изменя така:
„Отговорност и мерки“
2. В ал. 1 се създават изречения второ и трето:
„Наложената глоба може да бъде отменена по молба на синдика, подадена в 7-дневен срок, до съда по несъстоятелността. Определението, с което се оставя без уважение молбата, подлежи на обжалване с частна жалба пред съответния апелативен съд, чието определение е окончателно.“
3. Създава се нова ал. 2:
„(2) Когато синдикът извършва нарушения във връзка с дейността си като синдик, независимо дали това е установено от съда по несъстоятелността, с оглед на тежестта на нарушението и обстоятелствата във връзка с извършването му, министърът на правосъдието, след като даде възможност на синдика да изложи писмени обяснения, може:
1. да отправи писмено предупреждение до синдика за изключване от списъка по чл. 655, ал. 1, т. 5;
2. да изключи синдика от списъка по чл. 655, ал. 1, т. 5.“
4. Досегашните ал. 2 и 3 стават съответно ал. 3 и 4.
§ 30. В чл. 664 ал. 4 се отменя.
§ 31. Член 665 се изменя така:
„Предаване на търговските книги и имуществото
Чл. 665. (1) При прекратяване на дейността си синдикът е длъжен в 7-дневен срок да предаде под опис търговските книги, дневника и отчетите по чл. 659, както и намиращото се в негово разпореждане имущество на новия синдик или на посочено от съда лице, а в случаите по чл. 707, ал. 1 - на длъжника. 
(2) В случаите по чл. 657, ал. 1, т. 2 и 7 предаването се извършва от лицето, което ги държи, в 14-дневен срок от встъпването на новия синдик. 
(3) При забава повече от 7 дни съдът може да наложи глоба за периода на забавата, съразмерна на възнаграждението на синдика. Определението за налагане на глобата може да се обжалва по реда на чл. 663, ал. 1, изречение второ и трето.“
§ 32. В чл. 667 се създава изречение второ:
„При освобождаване на временния синдик преди провеждане на събрание на кредиторите за избор на постоянен синдик по чл. 674, 
ал. 2 функциите му се изпълняват от назначен от съда служебен синдик.“
§ 33. В чл. 668 се правят следните изменения:
1. В основния текст, в изречение второ думата “изготвя“ се заменя с “представя“.
2. Точка 1 се отменя.
§ 34. В глава четиридесет и втора раздел IIа с чл. 668а и 668б и раздел III с чл. 669-672 се отменят.
§ 35. В чл. 673 ал. 3 се изменя така:
„(3) Съдът може да предостави право на глас и на кредитор по чл. 637, ал. 3, на кредитор с неприето вземане, който е предявил иск по чл. 694, както и на кредитор с прието вземане, срещу когото е предявен иск по чл. 694 за установяване несъществуване на вземането му, ако в подкрепа на вземането му са представени убедителни писмени доказателства.“
§ 36. В чл. 674, ал. 2 накрая се добавя „и за избор на постоянен синдик“.
§ 37. В чл. 675, ал. 2 след думата „кредитори“ се поставя запетая и се добавя „длъжникът и синдикът“.
§ 38. В чл. 676 ал. 4 се изменя така:
„(4) Участието на кредиторите е лично или чрез представител с изрично писмено пълномощно за участие в събранието или събранията. Когато кредиторът е физическо лице, пълномощното трябва да бъде с нотариална заверка на подписа.“
§ 39. В чл. 677 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1:
а) в т. 3 думите „ако такъв не е избран; в този случай се прилага чл. 672, ал. 2“ се заличават;
б) точка 8 се изменя така:
„8. определя начина на осребряване на имуществото на длъжника – като цяло, на обособени части или на отделни имуществени права, избора на оценители и определянето на възнаграждението им.“
2. Създава се ал. 5:
„(5) Оценител по ал. 1, т. 8 и в случаите на ал. 4 може да бъде само лице, вписано в Регистъра на независимите оценители по Закона на независимите оценители.”
§ 40. В чл. 678 се правят следните изменения и допълнения:
1. Досегашният текст става ал. 1.
2. Създава се ал. 2:
„(2) Взетите от събранието на кредиторите решения извън компетентността му са нищожни.“
§ 41. В чл. 679 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 се създава изречение второ:
„В случай че решението е нищожно, съдът прогласява неговата нищожност.“
2. В ал. 2, в изречение първо накрая се добавя „чрез обявяване на съобщение в търговския регистър“.
3. Алинея 3 се отменя.
4. Създава се ал. 5:
„(5) Решение на събранието на кредиторите, взето в противоречие с определение по ал. 4, е нищожно.“
§ 42. В чл. 685 се правят следните изменения и допълнения:
1. Заглавието се изменя така:
„Молба за предявяване на вземане“
2. Алинея 2 се изменя така:
„(2) Молбата за предявяване на вземане трябва да съдържа:
1. посочване на съда и делото по несъстоятелност;
2. името и адреса на кредитора, на неговия законен представител или пълномощник, ако имат такива, както и единния граждански номер (единен идентификационен код) на кредитора и електронния адрес, ако има такъв; съдебен адрес в страната;
3. изложение на обстоятелствата, на които се основават вземането и размерът му;
4. привилегиите и обезпеченията;
5. искане за приемане на вземането;
6. банкова сметка на кредитора, по която да бъдат преведени средствата от разпределенията във връзка с приетите му вземания;
7. подпис на лицето, което подава молбата.”
3. Създават се ал. 3 - 5:
„(3) Кредиторът е длъжен да представи заедно с молбата по 
ал. 2 и пълномощното, когато същата се подава от пълномощник. Молбата се представя с препис за синдика.
(4) Кредиторът представя към молбата по ал. 2 и всички писмени доказателства за вземането.
(5) При предявяване на вземането кредиторът може да ползва молба по образец, определен с наредбата по чл. 693а.”
§ 43. В чл. 686, ал. 1 думите „7-дневен“ се заменят с 
„14-дневен“.
§ 44. В чл. 690, ал. 2 се създава изречение второ:
„Предмет на възражението може да бъде основанието, размерът, обезпечението или привилегията на вземането.“
§ 45. Създава се чл. 693а:
„Образци
Чл. 693а. Министърът на правосъдието издава наредба, с която утвърждава образци на:
1. молба за предявяване на вземане;
2. списъците по чл. 686, ал. 1 и чл. 688, ал. 1 и 3;
3. сметка за разпределение;
4. ежемесечните отчети по чл. 659, ал. 2 и отчета по чл. 664, 
ал. 1 на синдика;
5. декларацията и съгласието на синдика по чл. 656, ал. 1 и 2;
6. дневника по чл. 659, ал. 1.“
§ 46. В чл. 694, ал. 6 се създава изречение второ:
„Предмет на иска може да бъде и само обезпечението или привилегията на вземането.“
§ 47. В чл. 698, ал. 1 думите „един месец“ се заменят с „два месеца“.
§ 48. В чл. 701 ал. 3 се изменя така:
„(3) Определението на окръжния съд за недопускане на плана, съответно определението на въззивния съд за потвърждаването му, може да се обжалва в 7-дневен срок от обявяването му в търговския регистър, като препис от частната жалба не се представя за връчване.“
§ 49. В чл. 706а, ал. 1 думата „едномесечен“ се заменя с „двумесечен“.
§ 50. В глава четиридесет и шеста се създава раздел I с наименование:
„Раздел I
Търг с тайно наддаване“
§ 51. Създава се чл. 716а:
„План за осребряване
Чл. 716а. (1) Синдикът представя по делото план за осребряване на масата на несъстоятелността в едномесечен срок от провеждане на събранието по чл. 677, ал. 1, т. 8, а ако длъжникът към момента на събранието не е обявен в несъстоятелност – в едномесечен срок от постановяване на решението за обявяване в несъстоятелност.
(2) Планът за осребряване трябва да съдържа:
1. описание на всички вещи и права от масата на несъстоятелността;
2. данни за обезпечения или право на задържане върху вещите и правата по т. 1;
3. допълнителна информация за вещите и правата по т. 1, като наличие на правни спорове за тях, учредени върху имоти ограничени вещни права, наличие на съсобственост, осъществяване на фактическата власт върху вещите от трети лица без или въз основа на правно основание, необходимост от снабдяване с документация във връзка с проданта и други обстоятелства, които са от значение за осребряването им;
4. поредността по тримесечия, в която се прогнозира да се извърши осребряването на вещите и правата по т. 1, с кратка обосновка.
(3) Планът за осребряване трябва да е съобразен с решението на събранието на кредиторите по чл. 677, ал. 1, т. 8. Синдикът представя на съда първоначалния план за осребряване на масата. Съдът одобрява плана с определение, което е окончателно и се обявява в търговския регистър.
(4) Синдикът може да промени плана за осребряване при узнаване или възникване на обстоятелства, които са от значение за осребряването.
(5) Изготвянето на план за осребряване не е предпоставка за осребряване на имуществото.“
§ 52. В чл. 717 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 2 се изменя така:
„(2) По предложение на синдика и съобразно решението на събранието на кредиторите съдът по несъстоятелността разрешава продажба на вещите и имуществените права като цяло, на обособени части или на отделни имуществени права. При продажба на вещите и имуществените права като цяло или на обособени части кредиторите не могат да бъдат поставени в по-неблагоприятно положение, отколкото при продажбата на отделни имуществени права. Съдът е длъжен да се произнесе по предложението на синдика в деня на постъпването му в съда или най-късно на следващия работен ден.”
2. Създава се ал. 3:
„(3) Съдът отказва искане за продан на обособена част, което не отговаря на условията на § 1а от Допълнителните разпоредби, включително когато за това има решение на събранието на кредиторите и то не е отменено по реда на чл. 679.“
§ 53. В чл. 717а се правят следните изменения:
1. Заглавието се изменя така:
„Определяне на начална цена и обявяване на търга“
2. Алинея 1 се изменя така:
„(1) Синдикът изготвя обявление за продажбата, в което посочва данни за длъжника, описание на имуществото, реда и начина на продажба, мястото и деня, в който ще се извърши продажбата, крайния срок за приемане на предложенията в рамките на деня и началната цена. Началната цена е равна на оценката на имуществото, което се продава, определена от оценител, избран от събранието на кредиторите или определен от синдика в случаите на чл. 677, ал. 4. При първата публична продан началната цена не може да бъде по-ниска от данъчната оценка или от застрахователната стойност, ако има такива.“
§ 54. В чл. 717д се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думата „7-дневен“ се заменя с „14-дневен“.
2. Алинея 2 се изменя така:
„(2) Когато за купувач бъде обявен кредитор с прието вземане по чл. 693 или кредитор с права по чл. 717н, представил документ по 
чл. 717н, ал. 3, синдикът изготвя сметка за разпределение, в която посочва и каква част от дължимата цена купувачът трябва да внесе за изплащане на вземанията на другите кредитори и каква част се прихваща срещу вземането на кредитора. Купувачът е длъжен в 
14-дневен срок от влизане в сила на сметката за разпределение да внесе сумите, необходими за изплащане на вземанията на други кредитори, съобразно влязлата в сила сметка за разпределение, или сумата, с която цената надминава неговото вземане, когато няма други кредитори. Внесеният задатък се приспада от съответната сума по изречение второ, като, ако той е по-голям от нея, разликата се връща на кредитора.“
3. Създава се ал. 3:
„(3) Когато е оспорено обезпечението или привилегията на вземането на кредитора по ал. 2, включително с искове по чл. 646, ал. 2, т. 2 и чл. 647, ал. 1, т. 4 и 5, при изготвяне на сметката за разпределение вземането се счита за необезпечено, като внесената от купувача сума по ал. 2, изречение първо, се заделя до разрешаването на спора за обезпечението или привилегията.“
§ 55. В чл. 717е, т. 2 думата „5-дневен“ се заменя със 
„7-дневен“.
§ 56. В чл. 717ж се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думата „явно“ се заменя с „тайно“, а накрая се добавя „не по-рано от един месец и не по-късно от два месеца след приключване на първата продан”.
2. Алинея 2 се изменя така:
„(2) Когато имуществото по ал. 1 не бъде продадено, всяка следваща продан се провежда не по-рано от един месец и не по-късно от два месеца след приключване на предходната продан, след ново обявление по реда на чл. 717а, ал. 2, при начална цена с 10 на сто по-ниска от началната цена на предходната продан, но не по-ниска от 50 на сто от оценката.“
3. Създава се ал. 3:
„(3) Когато имуществото не бъде продадено на търг с начална цена 50 на сто от оценката или от определянето на оценката са изминали повече от две години, се прави нова оценка, като чл. 717а, 
ал. 1, изречение трето не се прилага. Нова оценка може да се направи и при съществено изменение на икономическите условия или на правния статут, които са от значение за оценката, след разрешение на съда.“
§ 57. В чл. 718 ал. 1, 3, 4 и 5 се отменят.
§ 58. В глава четиридесет и шеста след чл. 719 се създава раздел II с чл. 719а:
„Раздел II
Електронен публичен търг. Обхват и особени правила
Чл. 719а. (1) Проданта на всички вещи и имуществени права от масата на несъстоятелността като цяло, на обособени части или на отделни имуществени права се извършва по правилата на електронния публичен търг по реда на раздел II от глава четиридесет и трета от Гражданския процесуален кодекс, като се прилагат следните особени процесуални правила:
1. началната цена се определя по реда на чл. 717а, ал. 1 и 
чл. 717ж;
2. разгласяването на проданта се извършва на онлайн платформата за електронни публични търгове към Министерството на правосъдието;
3. за участие в търга всеки наддавач внася задатък в размера по чл. 717в, ал. 2;
4. регистрацията на наддавачите се извършва в електронна среда с електронен подпис или в канцеларията на синдика – вписания по чл. 623, ал. 1 адрес на синдика в търговския регистър;
5. синдикът отказва оторизация на регистриран за проданта наддавач, ако не е внесен задатък, както и в случаите на чл. 683 и 
чл. 717г, ал. 1;
6. пълната цена се изплаща от обявения купувач в срока по 
чл. 717д, ал. 1, а при обявен за купувач кредитор с прието вземане, се прилага чл. 717д, ал. 2;
7. при невнасяне на цената се прилага чл. 717е;
8. проданта се извършва от синдика, като постановлението за възлагане се издава и обжалва по реда на чл. 717з;
9. при отмяна на постановление за възлагане на недвижим имот, когато покупката е финансирана от кредитна институция чл. 501ж, ал. 3 от Гражданския процесуален кодекс се прилага съответно;
10. последващ електронен търг се провежда при условията на чл. 717ж.
(2) Съдът разрешава извършване на продан чрез електронен публичен търг въз основа на мотивирано искане на синдика или въз основа на решение на събранието на кредиторите.
(3) Решение на събрание на кредиторите, ограничаващо прилагането на електронните публични търгове, е нищожно.“
§ 59. В чл. 723, т. 2 накрая се добавя „и дължимите осигурителни вноски“.
§ 60. Член 727 се изменя така:
„Публичност на сметката за разпределение
Чл. 727. Синдикът обявява в търговския регистър сметката за разпределение и я представя на съда.“
§ 61. Член 728 се изменя така:
„Възражения срещу сметката
Чл. 728. Длъжникът и всеки кредитор може да направи пред съда писмено възражение срещу сметката за разпределение в 
14-дневен срок от обявяването й в търговския регистър.“
§ 62. В чл. 729, ал. 3, изречение първо думите „от комитета на кредиторите“ се заличават.
§ 63. В чл. 735, ал. 3 се създава изречение второ:
„Преди да постанови решението за заличаване, съдът проверява дали длъжникът е представил удостоверение за предаване на ведомостите, издадено от териториалното поделение на Националния осигурителен институт съгласно чл. 5, ал. 10 от Кодекса за социално осигуряване.“
§ 64. В чл. 742, ал. 1 думите „паричните му задължения“ се заменят със „задълженията му“.
§ 65. В чл. 744 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 се създава т. 3:
„3. има имущество, което не е реализирано в сроковете по 
чл. 193, ал. 4 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс и чл. 43, ал. 1 от Закона за особените залози.“
2. В ал. 2 думите „новооткрито имущество“ се заменят с „имуществото по ал. 1“.
3. Създава се ал. 3:
„(3) Производството по несъстоятелност може да бъде възобновено и след изтичане на срока по ал. 1:
1. ако има заделена сума в сметката за разпределение по 
чл. 717н, ал. 2 за обезпечен кредитор, при представяне на документите по чл. 717н, ал. 3;
2. ако има средства по чл. 193, ал. 3 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс или средства след направено разпределение на лицата по чл. 39, ал. 2 от Закона за особените залози, в който случай производството се възобновява служебно от съда, ако е изтекъл срокът по ал. 1, като ал. 2 се прилага съответно; публичният изпълнител и депозитарят по Закона за особените залози изпращат по делото по несъстоятелност заверено копие на влязлото в сила разпределение, независимо дали срокът по ал. 1 е изтекъл.“
§ 66. В чл. 745 се правят следните изменения и допълнения:
1. Досегашният текст става ал. 1.
2. Създава се ал. 2:
„(2) Когато производството е прекратено на основание чл. 632, ал. 4 и 5, искането за възобновяване може да се направи освен от длъжника, от всеки негов кредитор и от кредитор по чл. 717н.“
§ 67. В чл. 759, ал. 1 думата „значително“ се заличава.
§ 68. В част четвърта се създават глави петдесет и втора „а“ с чл. 760а – 760е и петдесет и втора „б“ с чл. 760ж – 760и:
„Глава петдесет и втора „а“
Несъстоятелност на предприемача

Раздел I
Общи положения

Предприемач
Чл. 760а. Предприемач по смисъла на този закон е всяко физическо лице, упражняващо стопанска дейност, занаят или свободна професия, доколкото неговото предприятие по предмет и обем не изисква воденето на делата по търговски начин.

Предприятие на предприемача
Чл. 760б. Предприятието на предприемача е съвкупност от права, задължения и фактически отношения във връзка с упражняваната от него стопанска дейност, занаят или свободна професия.

Раздел II
Производство по несъстоятелност

Субсидиарно приложение и особени правила
Чл. 760в. Доколкото в тази глава няма особени разпоредби, за производството по несъстоятелност на предприемача се прилагат съответно разпоредбите относно производството по несъстоятелност за едноличния търговец.

Неплатежоспособност
Чл. 760г. (1) Освен в случаите по чл. 608, ал. 1, неплатежоспособен е предприемач, който не е в състояние да изпълни изискуемо парично задължение, породено от или отнасящо се до сделка, свързана с упражняваната от него стопанска дейност, занаят или свободна професия.
(2) Доколкото не могат да бъдат разграничени личните задължения на предприемача, същите се считат за свързани с упражняваната от него стопанска дейност, занаят или свободна професия.
(3) Презумпцията за неплатежоспособност по чл. 608, ал. 2 не се прилага по отношение на предприемача.

Компетентен съд
Чл. 760д. Компетентен съд в производството по несъстоятелност е окръжният съд по мястото на регистрация на предприемача, вписано не по-късно от 6 месеца преди момента на подаване на молбата за откриване на производство по несъстоятелност, а в случай че предприемачът няма място на регистрация – по неговия постоянен адрес.

Вписване и обявяване на актове в производството по несъстоятелност
Чл. 760е. Актовете в производството по несъстоятелност на предприемача се вписват или обявяват в информационната система за производство по несъстоятелност на Министерството на правосъдието.

Глава петдесет и втора „б“
Погасяване на задължения

Предпоставки за погасяване на задълженията
Чл. 760ж. (1) Неизплатените задължения на едноличен търговец или предприемач се погасяват след откриване на производството по несъстоятелност, когато:
1. е прекратил упражняването на търговската дейност, стопанската дейност, занаята или свободната професия, с която са свързани задълженията;
2. е погасил разноските в производството по несъстоятелност;
3. е погасил поне 1/3 от задълженията, при условие че същите не надхвърлят стойността на неговия несеквестируем доход по чл. 446 от Гражданския процесуален кодекс за срок три години след датата на откриване на производството по несъстоятелност при спазване на реда на вземанията по чл. 722, ал. 1;
4. не е извършил действия или сделки от момента на откриване на производството по несъстоятелност,  които увреждат интересите на кредиторите;
5. е изтекъл 3-годишен срок от датата на:
а) влизане в сила на решението на съда по чл. 707, ал. 1 за утвърждаване на плана за оздравяване и прекратяване на производството;
б) влизане в сила на решението на съда по чл. 632, ал. 4, с което се обявява неплатежоспособността, установява се, че наличното имущество не е достатъчно за покриване на разноските в производството по несъстоятелност, и производството се прекратява;
в) определението на съда по чл. 716а, ал. 3 за одобряване на плана за осребряване, а когато няма такъв – от съставянето на първия опис на масата на несъстоятелността.
(2) Погасяването на задълженията настъпва по силата на закона от деня на най-късно настъпилата предпоставка по ал. 1. Предпоставките по ал. 1, т. 2 и 3 се установяват по съдебен ред.
(3) Независимо от настъпването на предпоставките по ал. 1, не се погасяват задълженията на едноличния търговец или предприемач за удовлетворяване на:
1. вземания, обезпечени със залог или ипотека, или запор или възбрана, вписани по реда на Закона за особените залози;
2. вземания за глоби и имуществени санкции;
3. вземания за непозволено увреждане;
4. вземания за издръжка;
5. вземания, възникнали след откриване на производството по несъстоятелност;
6. разноски в производството по несъстоятелност.

Производство за проверка на предпоставките
Чл. 760з. (1) Молбата на едноличния търговец или предприемача за установяване на предпоставките по чл. 760ж, ал. 1, т. 2 и 3 се подава до компетентния съд по несъстоятелността и се разглежда при условията и по реда на чл. 752 - 755. Решенията на съда в производството за едноличния търговец и предприемача се обявяват в търговския регистър, съответно в информационната система за производство по несъстоятелност на Министерството на правосъдието.
(2) Повторното подаване на молба за проверка на предпоставките за погасяване на задълженията в срок от три години е недопустимо.

Последици от погасяване на задълженията
Чл. 760и. Предвидените в закона ограничения и забрани за упражняване на търговска дейност, стопанска дейност, занаят или свободна професия отпадат от датата на настъпване на погасяването на задълженията.“
§ 69. Член 761 се изменя така:
„Чл. 761. (1) Производството по стабилизация на търговец има за цел да предотврати откриването на производство по несъстоятелност чрез постигане на споразумение между търговеца и кредиторите му за преструктуриране на предприятието, което да доведе до продължаване на дейността на търговеца.
(2) Преструктурирането на предприятието на търговеца може да включва промяна на състава, условията и структурата на активите и пасивите, като сделки и действия на разпореждане и управление с активи, с търговското предприятие или обособена част от него, промяна на органите на управление и други подходящи мерки.”
§ 70. В чл. 762 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 накрая се добавя „и има възможност да продължи дейността“.
2. В ал. 2 думите „6 месеца“ се заменят с „12 месеца“, а думите „по чл. 608, ал. 1“  се заличават.
3. В ал. 3, т. 3 думите „подадена молба за откриване на“ се заменят с „открито“.
§ 71. Член 763 се отменя.
§ 72. Член 764 се изменя така:
„Неприложимост на производството по стабилизация
Чл. 764. Производството по стабилизация не се прилага за:
1. търговец – публично предприятие, което упражнява държавен монопол или е създадено с особен закон;
2. застрахователи или презастрахователи по смисъла на чл. 12, ал. 1 и 2 от Кодекса за застраховането;
3. кредитни институции по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ, L 176/1 от 27 юни 2013 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 575/2013”, получили лиценз от Българската народна банка за извършване на банкова дейност;
4. инвестиционни посредници по смисъла на чл. 7, ал. 1 от Закона за пазарите на финансови инструменти, получили лиценз от Комисията за финансов надзор;
5. управляващи дружества, национални инвестиционни фондове и лица, управляващи алтернативни инвестиционни фондове по смисъла на чл. 86, ал. 1, чл. 171, ал. 1 и чл. 197, ал. 1 на Закона за дейността на колективните инвестиционни схеми и на други предприятия за колективно инвестиране;
6. централни контрагенти по смисъла на чл. 2, т. 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 
2012 година относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции (ОВ, L 201/1 от 27 юли 2012 г.);
7. централни депозитари на ценни книжа по смисъла на чл. 2, параграф 1, т. 1 от Регламент (ЕС) № 909/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 година за подобряване на сетълмента на ценни книжа в Европейския съюз и за централните депозитари на ценни книжа, както и за изменение на директиви 98/26/ЕО и 2014/65/ЕС и Регламент (ЕС) № 236/2012 (ОВ, L 257/1 от 28 август 
2014 г.);
8. финансови холдинги, смесени финансови холдинги, холдинги със смесена дейност, финансови институции, финансови холдинги майки по смисъла на чл. 4, параграф 1, т. 20 – 22, 26 и 30 – 33 от Регламент (ЕС) № 575/2013, със седалище в Република България;
9. пенсионноосигурителни дружества и дружества за допълнително доброволно осигуряване за безработица и/или професионална квалификация по смисъла на чл. 121, ал. 1 и чл. 123к, ал. 1 от Кодекса за социално осигуряване;
10. други лица по чл. 1, ал. 1 от Закона за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници.“
§ 73. В чл. 765 думите „на търговеца към момента на“ се заменят с „на търговеца, вписано не по-късно от 6 месеца преди“.
§ 74. В чл. 766 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 3 се създава изречение второ:
„Вземанията в чуждестранна валута се оценяват в български левове по курса на Българската народна банка към датата на подаване на молбата за стабилизация.“
2. Алинея 5 се изменя така:
„(5) Вземане под отлагателно условие се включва в плана за стабилизация като оспорено вземане, като за него се заделя съответната сума. Вземане под прекратително условие се включва в плана като безусловно. Кредиторът с условно вземане се удовлетворява от длъжника в зависимост от настъпването на условието.“
3. Създава се ал. 6:
„(6) За вземане, оспорено в 30-дневен срок от обявяването на списъка по чл. 770, ал. 1, т. 7 в търговския регистър, се заделя съответната сума в плана за стабилизация. Когато е оспорено само обезпечението или привилегията, вземането се включва като необезпечено до решаване на спора, като в плана за стабилизация се заделя сумата, която кредиторът би получил за обезпечено вземане. Кредиторът с оспорено вземане се удовлетворява от длъжника в зависимост от съдебното решение, което има сила за длъжника и всички кредитори.“
§ 75. В чл. 767 се правят следните изменения:
1. В ал. 2 думата „Определенията“ се заменя с „Актовете“.
2. В ал. 3 думите „доверено лице, проверител – регистриран одитор и надзорен орган по изпълнението на плана за стабилизация“ се заменят с „доверено лице и проверител – регистриран одитор“.
3. В ал. 4, в изречение второ думата „поканата“, запетаята след нея, думите „съответно събранието“ и запетаята след тях се заличават.
§ 76. В чл. 768 се правят следните изменения:
1. В ал. 2, т. 4 думите „или неограничено отговорен съдружник“ се заличават.
2. В ал. 3 думите „в производството“ се заменят с „в откритото производство“.
§ 77. В чл. 769 се създава ал. 3:
„(3) Към молбата се прилагат:
1. план за стабилизация, предложен от търговеца;
2. финансов отчет към края на месеца, предхождащ месеца, през който е подадена молбата, заедно с опис на активите и пасивите по балансова стойност;
3. опис на личното имущество и имуществото – съпружеска имуществена общност – за едноличния търговец;
4. доказателства по чл. 77а от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс.“

§ 78. В чл. 770 се правят следните изменения и допълнения:
1. Заглавието се изменя така:
„Съдържание на плана за стабилизация”
2. Алинеи 1 и 2 се изменят така:
„(1) Предложеният от търговеца план за стабилизация съдържа:
1. име, съответно наименование, единен идентификационен код, единен идентификационен код по БУЛСТАТ, единен граждански номер или друг идентификационен код, седалище и адрес на управление на търговеца и мястото на упражняване на дейността през последните три години;
2. данни за имущественото състояние на търговеца към момента на представяне на плана за стабилизация - активи и пасиви, учредени върху имуществото обезпечения и наложени обезпечителни мерки;
3. задължения на търговеца с посочване на вида, размера и падежа на задълженията, предоставени обезпечения;
4. подробна информация за извършваната от търговеца дейност през последните три години преди подаване на молбата, включително брой на наетите работници и служители, сключени договори с контрагенти, пряко свързани с дейността;
5. подробно изложение за водените от търговеца и срещу търговеца съдебни и арбитражни дела, както и на водените от търговеца и срещу търговеца изпълнителни производства, включително действия по извънсъдебно удовлетворяване на кредитори;
6. списък на извършени от търговеца разпоредителни сделки с имуществени права извън кръга на обичайната му търговска дейност през последните три години преди подаване на молбата, както и причините за извършването им;
7. списък на всички кредитори, съдържащ за всеки кредитор:
а) име или наименование, единен идентификационен код или друг идентификационен номер, седалище и адрес на управление или съответно друг регистриран адрес;
б) основание и размер на вземанeто;
в) предоставени обезпечения;
г) оценка за пазарната стойност на непаричното задължение, изготвена към датата на подаване на молбата за стабилизация, когато вземането е непарично;
д) дали това лице е свързано или е било свързано с търговеца през последните три години преди подаване на молбата;
е) име или наименование, единен идентификационен код или друг идентификационен номер, седалище и адрес на управление или съответно друг регистриран адрес на третото лице, чието задължение е обезпечено, когато търговецът е предоставил обезпечение в полза на трето лице;
8. списък на всички длъжници на търговеца, съдържащ за всеки длъжник:
а) име или наименование, единен идентификационен код или друг идентификационен номер, седалище и адрес на управление или съответно друг регистриран адрес;
б) основание и размер на задължението;
в) предоставени обезпечения;
г) оценка за пазарната стойност на непаричното задължение, изготвена към датата на подаване на молбата за стабилизация;
д) дали това лице е свързано или е било свързано с търговеца през последните три години преди подаване на молбата, както и кои от вземанията му са трудносъбираеми или несъбираеми;
9. списък на класовете кредитори по чл. 789, ал. 1;
10. списък на всички контрагенти на търговеца, които няма да бъдат засегнати от плана за стабилизация, заедно с описание на причините защо се предлага да не бъдат засегнати;
11. изложение на обстоятелствата, поради които търговецът е в непосредствена опасност от неплатежоспособност, включително причините за това, както и размера на паричните задължения с предстоящи падежи в следващите 12 месеца от подаване на молбата за стабилизация, които не може да бъдат изпълнени;
12. име и адрес на довереното лице, което ще подпомага търговеца в производството по стабилизация;
13. условията за плана за стабилизация относно:
а) мерките за преструктуриране на търговеца, включително промяна на състава, условията и структурата на активите и пасивите, сделки и действия на разпореждане и управление с активи, с търговското предприятие или обособена част от него, както и тяхната продължителност;
б) задълженията за информиране и консултиране при изменение на дейността, икономическото състояние и организацията на труда на предприятието съгласно чл. 130в от Кодекса на труда и приложимите актове на Европейския съюз;
в) очакваните финансови постъпления от дейността на търговеца през следващите 6 месеца;
г) очакваните финансови постъпления от изпълнението на мерките в плана за стабилизация, включително ново финансиране;
д) предложения на търговеца за начина, сроковете и условията, при които ще плати задълженията към кредиторите си;
e) степента на удовлетворяване, което получава всеки клас кредитори в сравнение с това, което би получил при осребряване на имуществото по предвидения от закона ред;
ж) гаранции и обезпечения, които търговецът е готов да предостави на всеки клас кредитори във връзка с плана за стабилизация;
з) необходимите разходи във връзка с договарянето и утвърждаването на плана за стабилизация;
и) други обстоятелства от значение за предлагания план за стабилизация по преценка на търговеца;
14. мотивирано изложение как планът за стабилизация ще предотврати несъстоятелността на търговеца и ще осигури жизнеспособността на дейността му, включително необходимите предпоставки за успеха на плана.
(2) Очакваните финансови постъпления могат да бъдат:
1. ново финансиране от съществуващ или нов кредитор, предоставено с оглед на изпълнението на плана за стабилизация и предвидено в него;
2. междинно финансиране от съществуващ или нов кредитор, предоставено по време на производството по стабилизация, необходимо за продължаване на дейността на търговеца или за запазване или увеличаване на стойността на дейността му.“
3. Създават се ал. 8 и 9:
„(8) Необходимите разходи във връзка с договарянето и утвърждаването на плана за стабилизация могат да бъдат такси и възнаграждения за получаване на професионални съвети относно преструктурирането, трудови възнаграждения и други разходи за продължаване на дейността на търговеца, доколкото са свързани с договарянето и утвърждаването на плана.
(9) Министърът на правосъдието, министърът на икономиката и индустрията и министърът на иновациите и растежа съвместно утвърждават практически указания за изготвяне на план за стабилизация, които се публикуват на официалните интернет страници на Министерството на правосъдието, Министерството на икономиката и индустрията, Министерството на иновациите и растежа и Изпълнителната агенция за насърчаване на малките и средните предприятия.“
§ 79. В чл. 772 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 т. 2 се изменя така:
„2. може да назначи доверено лице, когато установи такава необходимост, и в този случай определя възнаграждението и обема на неговите правомощия в производството по стабилизация;”.
2. Създава се нова ал. 2:
„(2) Съдът назначава доверено лице:
1. когато това е необходимо за опазване на интересите на страните;
2. когато планът за стабилизация може да бъде утвърден от съда чрез принудително налагане между класове кредитори;
3. по искане на търговеца или по искане на мнозинството от кредиторите и при поет ангажимент за заплащане на възнаграждението на довереното лице и разходите в производството по стабилизация.“
3. Досегашната ал. 2 става ал. 3.
4. Досегашната ал. 3 става ал. 4 и в нея думите „списъка на кредиторите по чл. 770, ал. 2, т. 1” се заменят със „списъка на кредиторите по чл. 770, ал. 1, т. 7“.
§ 80. В чл. 773, ал. 1 се правят следните изменения:
1. Точка 1 се изменя така:
„1. предложеният план не може да предотврати откриването на производство по несъстоятелност или да създаде условия за продължаване на дейността на търговеца;”.
2. В т. 6 думите „неполагане на грижата на добрия търговец” се заменят с „груба небрежност”.
§ 81. В чл. 776 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 след думата „акциз“ се добавя „плащания на задължения към работниците и служителите, както и на“.
2. В ал. 3 думите „или да лиши“ се заличават, а думите „предостави това право на” се заменят с „предвиди извършването на действия на управление и разпореждане с имуществото само след предварително одобрение от”.
3. В ал. 6 се създава изречение второ:
„Търговецът може да обжалва определението в 7-дневен срок по реда на Гражданския процесуален кодекс.“
4. Досегашната ал. 8 става ал. 7.
5. Досегашната ал. 7 става ал. 8 и се изменя така:
„(8) Налагането и отмяната на ограниченията върху дейността на търговеца по ал. 2 – 5 се вписват в търговския регистър въз основа на съответния съдебен акт.”
§ 82. В чл. 777 се правят следните допълнения:
1. В ал. 1 накрая се добавя „и при условие че същият не е необходим за продължаване на дейността на търговеца”.
2. Създават се ал. 4 и 5:
„(4) Кредиторите не могат да откажат изпълнение, да прекратят или по друг начин да възразят на изпълнението на договори с търговеца само поради откриването на производството по стабилизация или подаване на молба за това.
(5) След откриване на производството по стабилизация кредиторите не могат да откажат изпълнение, да прекратят или по друг начин да възразят на изпълнението на договори с търговеца, които са сключени преди откриването на производството по стабилизация и са необходими за продължаване на дейността му, само на основание, че не са платени.”
§ 83. В чл. 780 се правят следните допълнения:
1. В ал. 1 се създава изречение второ:
„Не се спират изпълнителни дела срещу търговеца за събиране на вземания на работници и служители.“
2. В ал. 2, изречение първо след думите „производства срещу търговеца“ се поставя запетая и се добавя „с изключение на такива за събиране на вземания на работници и служители”.
3. В ал. 6 след думите „план за стабилизация“ се добавя „в 
4-месечен срок“.
§ 84. Създава се чл. 780а:
„Пречки за образуване на производство по несъстоятелност
Чл. 780а. След откриване на производство по стабилизация е недопустимо образуване на производство по несъстоятелност по искане на търговеца или негов кредитор. Срокът по чл. 626, ал. 1 започва да тече след прекратяване на производството по стабилизация.”

§ 85. В чл. 782 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 1 се изменя така:
„(1) Довереното лице подпомага търговеца или неговите кредитори при изготвянето и договарянето на план за стабилизация и осъществява надзор върху дейността на търговеца, когато това е предвидено със съдебен акт в производството по стабилизация.”
2. В ал. 2 думите „с юридическо образование“ се заличават.
3. В ал. 4, изречение второ накрая се добавя „по предложение на търговеца“.
4. В ал. 5, т. 5 след думите „по искане на“ се добавя „търговеца или“.
§ 86. В чл. 783 ал. 1 се изменя така:
„(1) Довереното лице има следните правомощия:
1. разглежда възраженията и становищата на кредиторите по съставения от търговеца списък на кредиторите и предлага на съда за утвърждаване списък на кредиторите, които имат право да гласуват плана за стабилизация;
2. изготвя писмен доклад за състоянието на имуществото и за дейността на търговеца;
3. упражнява надзор върху дейността на търговеца съобразно наложените от съда ограничения по чл. 776, ал. 2 – 5 и следи за изпълнението на наложените ограничения;
4. съобщава незабавно на съда за всички обстоятелства, които са основание за ограничаване дейността на търговеца;
5. упражнява надзор върху дейността на търговеца във връзка с изпълнението на утвърдения план за стабилизация.“
§ 87. В чл. 784 се правят следните изменения:
1. В ал. 1 изречение второ се заличава.
2. В ал. 2 думите „включително за съответствието на плана с чл. 770, ал. 3 и 4“ се заменят с „като го представя в 7-дневен срок преди съдебното заседание“.
§ 88. В чл. 786, в ал. 1, изречение първо и в ал. 4 думите „списъка по чл. 770, ал. 2, т. 1“ се заменят със „списъка по чл. 770, ал. 1, т. 7“.
§ 89. В чл. 789 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1, т. 5 след думите „горните класове“ се поставя запетая и се добавя „с изключение на кредиторите по т. 2”.
2. Алинея 4 се изменя така:
„(4) Кредиторите по ал. 1, т. 5 не участват в гласуването за приемане на плана за стабилизация.“
§ 90. В чл. 790 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 2:
а) в т. 2 думите „и с мнозинството по чл. 789, ал. 4“ се заличават;
б) в т. 3 след думите „същ клас“ се добавя „се третират равностойно и“;
в) точка 4 се изменя така:
„4. планът е бил обявен в търговския регистър;”
г) точка 6 се изменя така:
„6. когато планът предвижда ново финансиране, то трябва да е необходимо за изпълнението на плана и да не засяга несправедливо интересите на кредиторите;”
д) създават се т. 9 и 10:
„9. когато има несъгласни с плана кредитори, планът няма да ги постави в по-неблагоприятно положение, отколкото биха били в случай на прилагане на реда на вземанията по чл. 722, ал. 1;
10. прилагането му може да предотврати откриването на производство по несъстоятелност и да създаде условия за продължаване на дейността на търговеца.“
2. Създават се нови ал. 3 - 5:
„(3) По предложение на търговеца или с негово съгласие съдът може да утвърди плана за стабилизация, без да са налице условията по ал. 2, т. 2, в случай че:
1. планът е одобрен от мнозинството от класове кредитори по чл. 789, ал. 1 с право на глас, включително от поне един клас от кредиторите по чл. 789, ал. 1, т. 1 - 3, а ако това е невъзможно, планът е одобрен от поне два от класовете кредитори по чл. 789, ал. 1 с право на глас, които в случай на прилагане на реда на вземанията по чл. 722, 
ал. 1 биха получили плащане;
2. несъгласните с плана класове кредитори с право на глас са засегнати поне толкова благоприятно, колкото всеки друг клас от същия ранг, и по-благоприятно от всеки по-нисък клас;
3. нито един клас кредитори не получава повече от дължимото по вземането му.
(4) Кредиторът е неблагоприятно засегнат, когато стойността на неговото вземане се намалява в резултат от прилагането на плана за стабилизация.
(5) Всеки кредитор, който не е съгласен с плана, може да направи писмено възражение срещу предложението за утвърждаване на плана за стабилизация в 7-дневен срок от обявяването на плана в търговския регистър, когато е допуснато нарушение на изискванията по ал. 2, т. 9 или ал. 3, т. 1, предложение второ. В такъв случай съдът назначава вещо лице за установяване на стойността на предприятието/имуществото на търговеца и съответно - на вземанията в случай на прилагане на реда на вземанията по чл. 722, ал. 1.“
3. Досегашната ал. 3 става ал. 6 и в нея се създава изречение второ:
„Жалбата срещу определението не спира изпълнението на утвърдения план за стабилизация.“
4. Досегашната ал. 4 става ал. 7 и в нея думите „в търговския регистър, че е постъпила жалба“ се заменят с „в търговския регистър постъпилата жалба“.
5. Досегашната ал. 5 става ал. 8 и в нея след думите „се произнася“ се добавя „в 14-дневен срок“.
§ 91. В чл. 791 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 4 се изменя така:
„(4) Планът е задължителен за съдружниците и акционерите, включително за едноличния собственик на капитала на търговеца. Актовете и сделките, извършени от тях в нарушение на утвърдения план за стабилизация, са недействителни.“
2. Алинея 7 се изменя така:
„(7) С влизането в сила на определението на съда за утвърждаване на плана се прекратяват правомощията на довереното лице, освен в случаите, когато с определение на съда на довереното лице е възложено да упражнява надзор върху дейността на търговеца при изпълнението на плана за стабилизация.”
3. В ал. 8, изречение второ накрая се добавя „в 8-месечен срок“.
4. Създава се ал. 9:
„(9) С влизането в сила на определението на съда за утвърждаване на плана се прекратяват висящите производства по молби за откриване на производство по несъстоятелност за търговеца.“

§ 92. В глава петдесет и седма се създава чл. 795а:
„Защита на действия и сделки при стабилизация
Чл. 795а. (1) В случай на несъстоятелност на търговеца, обявена след утвърждаване на плана за стабилизация, не могат да бъдат отменени или обявени за нищожни или недействителни при условията на чл. 645 - 647 по отношение на кредиторите на несъстоятелността:
1. действията и сделките на търговеца, включени в утвърдения от съда план за стабилизация, чрез които се осигурява ново и междинно финансиране по смисъла на чл. 770, ал. 2, т. 1 и 2;
2. действията и сделките на търговеца, в изпълнение на които са направени разходи по чл. 770, ал. 8 за договаряне и утвърждаване на плана за стабилизация;
3. действията и сделките на търговеца, които са необходими за изпълнението на утвърдения план за преструктуриране и извършени в съответствие с него.
(2) Сключването и изпълнението на сделки за предоставяне на ново и междинно финансиране на търговеца не може да бъде основание за реализиране на отговорност за вреди на кредиторите, доколкото друго не е предвидено в закона.
(3) Вземанията на кредиторите, произтичащи от сключването и изпълнението на сделки във връзка с ново и междинно финансиране на търговеца, се удовлетворят след вземанията по чл. 789, ал. 1, т. 3 и преди вземанията по чл. 789, ал. 1, т. 4.“
§ 93. В чл. 796 се правят следните изменения:
1. В ал. 1, т. 2 думите „независимо дали производството е било спирано“ се заличават.
2. Алинея 2 се изменя така:
„(2) С определението за утвърждаване на плана съдът прекратява производството по стабилизация и може да възложи на довереното лице да упражнява надзор върху дейността на търговеца във връзка с изпълнението на утвърдения план за стабилизация, като определя възнаграждението му.“
§ 94. В част пета се създава глава петдесет и девета с чл. 798 – 800:

„Глава петдесет и девета
Производство по стабилизация на предприемача

Субсидиарно приложение и особени правила
Чл. 798. Доколкото в тази глава няма особени разпоредби, за производството по стабилизация на предприемача се прилагат съответно разпоредбите относно производството по стабилизация за едноличния търговец.

Компетентен съд
Чл. 799. Компетентен съд в производството по стабилизация е окръжният съд по мястото на регистрация на предприемача, вписано не по-късно от 6 месеца преди момента на подаване на молбата за откриване на производство по стабилизация, а в случай че предприемачът няма място на регистрация – по неговия постоянен адрес.

Вписване и обявяване на актове в производството по стабилизация
Чл. 800. Актовете по чл. 767 в производството по стабилизация на предприемача се вписват или обявяват в информационната система за производство по несъстоятелност на Министерството на правосъдието.“

ДОПЪЛНИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА

§ 95. Този закон въвежда изискванията на Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване ефективността на производства по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (ОВ, L 172/18 от 26 юни 2019 г.).

ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ

§ 96. Заварените висящи производства по несъстоятелност се приключват по реда на този закон, доколкото друго не е предвидено.
§ 97. Параграф 5 не се прилага за молби по чл. 625, подадени от длъжника преди влизането в сила на този закон.
§ 98. (1) Насрочените първи събрания на кредитори, които не са проведени към датата на влизането в сила на този закон, се отменят.
(2) Ако към датата на влизането в сила на този закон първото събрание на кредиторите е избрало постоянен синдик, същият се назначава от съда при наличие на останалите предпоставки за това.
§ 99. Заварените производства по обжалване на заповедта на министъра на правосъдието за изключване от списъка на лицата, които могат да бъдат назначавани за синдици, и тези по обжалване на определението по чл. 657, ал. 2 се приключват по досегашния ред.
§ 100. (1) Осребряването и разпределението на имуществото на длъжника в заварените производства по несъстоятелност се извършва по реда на този закон.
(2) Търговете, за провеждането на които е публикувано обявление, се довършват по досегашния ред.
(3) Продажби чрез пряко договаряне или чрез посредник, за които е дадено разрешение от съда и има избран купувач, се довършват по досегашния ред.
§ 101. Лице, което при влизането в сила на този закон е вписано в утвърдения от министъра на правосъдието и обнародван в „Държавен вестник“ списък на лицата, които могат да бъдат назначавани за синдици, но не отговаря на изискванията за стаж по този закон, запазва придобитата квалификация като синдик.
§ 102. (1) В 6-месечен срок от влизането в сила на този закон министърът на правосъдието утвърждава Етичния кодекс на синдиците и доверените лица по чл. 660, ал. 2 и издава наредбата по чл. 693а.
(2) Наредбата по чл. 655а, ал. 1 се привежда в съответствие с този закон в 6-месечен срок от влизането му в сила.
(3) Наредбата по чл. 31, ал. 1 от Закона за търговския регистър и регистъра на юридическите лица с нестопанска цел се привежда в съответствие с този закон в 6-месечен срок от влизането му в сила.
§ 103. В 6-месечен срок от влизането в сила на този закон министърът на правосъдието, министърът на икономиката и индустрията и министърът на иновациите и растежа съвместно изработват и публикуват практическите указания за изготвяне на план за стабилизация по чл. 770, ал. 9.
§ 104. В Закона за съдебната власт (обн., ДВ, бр. 64 от 2007 г.; изм. и доп., бр. 69 и 109 от 2008 г., бр. 25, 33, 42, 102 и 103 от 2009 г., 
бр. 59 от 2010 г., бр. 1, 23, 32, 45, 81 и 82 от 2011 г.; Решение № 10 на Конституционния съд от 2011 г. – бр. 93 от 2011 г.; изм. и доп., бр. 20, 50 и 81 от 2012 г., бр. 15, 17, 30, 52, 66, 70 и 71 от 2013 г., бр. 19, 21, 53, 98 и 107 от 2014 г., бр. 14 от 2015 г., бр. 28, 39, 50, 62 и 76 от 2016 г., бр. 13 от 2017 г.; Решение № 1 на Конституционния съд от 2017 г. – бр. 14 от 
2017 г.; изм. и доп., бр. 63, 65, 85, 90 и 103 от 2017 г., бр. 7, 15, 49 и 77 от 2018 г., бр. 17 от 2019 г.; Решение № 2 на Конституционния съд от 2019 г. – бр. 19 от 2019 г.; изм. и доп., бр. 29, 64 и 83 от 2019 г., бр. 11, 86, 103, 109 и 110 от 2020 г., бр. 16 от 2021 г.; Решение № 7 на Конституционния съд от 2021 г. – бр. 41 от 2021 г.; Решение № 6 на Конституционния съд от 2021 г. – бр. 43 от 2021 г.; изм., бр. 80 от 2021 г., бр. 15, 24 и 32 от 2022 г.; Решение № 7 на Конституционния съд от 2021 г. – бр. 56 от 
2022 г.; изм. и доп., бр. 62 от 2022 г.) се създава нов чл. 377а:
„Чл. 377а. Висшият съдебен съвет предоставя за публикуване на Министерството на правосъдието информацията по чл. 24, 
параграф 2 от Регламент (ЕС) 2015/848 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 година относно производството по несъстоятелност (ОВ, L 141/19 от 5 юни 2015), както и данни относно производствата по несъстоятелност, стабилизация и опрощаване на задължения. Условията и редът за предоставяне на информацията се уреждат в наредба, издадена от Висшия съдебен съвет след съгласуване с министъра на правосъдието.“
§ 105. В Закона за малките и средните предприятия (обн., ДВ, бр. 84 от 1999 г.; изм. и доп., бр. 80 и 92 от 2000 г., бр. 42 от 2001 г., 
бр. 28 от 2002 г., бр. 64 от 2004 г., бр. 34, 59 и 80 от 2006 г., бр. 53 от 
2007 г., бр. 43 от 2008 г., бр. 82 от 2009 г., бр. 14 от 2015 г., бр. 17 от 
2016 г., бр. 30 от 2018 г. и бр. 21 от 2020 г.), в чл. 7, ал. 1 се създава т. 14:
„14. информира и консултира предприятия, които са застрашени от настъпване на неплатежоспособност, относно възможностите за установяване на финансови затруднения и предприемане на необходимите действия.“
§ 106. В Данъчно-осигурителния процесуален кодекс (обн., ДВ, бр. 105 от 2005 г.; изм. и доп., бр. 30, 33, 34, 59, 63, 73, 80, 82, 86, 95 и 105 от 2006 г., бр. 46, 52, 53, 57, 59, 108 и 109 от 2007 г., бр. 36, 69 и 98 от 2008 г., бр. 12, 32, 41 и 93 от 2009 г., бр. 15, 94, 98, 100 и 101 от 2010 г., бр. 14, 31, 77 и 99 от 2011 г., бр. 26, 38, 40, 82, 94 и 99 от 2012 г., бр. 52, 98, 106 и 109 от 2013 г., бр. 1 от 2014 г.; Решение № 2 на Конституционния съд от 2014 г. – бр. 14 от 2014 г.; изм. и доп., бр. 18, 40, 53 и 105 от 2014 г., бр. 12, 14, 60, 61 и 94 от 2015 г., бр. 13, 42, 58, 62, 97 и 105 от 2016 г., бр. 58, 63, 85, 86, 92 и 103 от 2017 г., бр. 7, 15, 27, 77 и 98 от 2018 г., бр. 17, 64, 83, 96 и 102 от 2019 г., бр. 18, 28, 34, 69, 104 и 105 от 2020 г. и бр. 25 и 56 от 2022 г.) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 168 се създава т. 8:
„8. при погасяване на задълженията на едноличен търговец или предприемач, по отношение на който производството по несъстоятелност е прекратено поради изчерпване на масата на несъстоятелността, установено при условията и по реда на чл. 760ж от Търговския закон.“
2. В чл. 189 ал. 1 се изменя така:
„(1) Оздравителен план, план в производството по стабилизация на търговец или извънсъдебно споразумение в производството по несъстоятелност не може да предвижда намаляване, отсрочване и/или разсрочване на публични задължения без предварителното съгласие на министъра на финансите. В тези случаи разпоредбите на чл. 184 не се прилагат. В случаите по изречение първо министърът на финансите се произнася в 2-месечен срок от получаване на искането заедно с плана за оздравяване или стабилизация или извънсъдебното споразумение, както и на положителното решение на Европейската комисия, когато такова се изисква по Закона за държавните помощи. Не се допуска преобразуване на публични задължения в акции и дялове от капитала на дружеството длъжник.“
§ 107. В Закона за особените залози (обн. ДВ, бр. 100 от 1996 г.; изм. и доп., бр. 86 от 1997 г., бр. 42 от 1999 г., бр. 19 и 58 от 2003 г., 
бр. 34 и 43 от 2005 г., бр. 30 и 34 от 2006 г., бр. 59 и 108 от 2007 г., 
бр. 100 от 2008 г., бр. 24 от 2009 г.,  бр. 101 от 2010 г., бр. 38 от 2012 г., бр. 15 от 2013 г., бр. 107 от 2014 г., бр. 50 от 2015 г., бр. 50 от и 105 от 2016 г., бр. 62 от 2017 г., бр. 65 от 2018 г., бр. 83 и 102 от 2019 г. и бр. 8 от 2022 г.), в чл. 43, ал. 1 се създава изречение второ:

„Ако в срок до 6 месеца от откриването на производството по несъстоятелност на длъжника не е реализирано имуществото - предмет на изпълнението по изречение първо, то се предава на синдика и се реализира в производството по несъстоятелност.“

Законът е приет от 48-ото Народно събрание на ………..…... 2022 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

(Вежди Рашидов)

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон

Производството по несъстоятелност е производство за универсално принудително изпълнение, което има за цел справедливо удовлетворяване на кредиторите и създаване на възможност за оздравяване предприятието на неплатежоспособния търговец.  
В общия случай производството по несъстоятелност се развива чрез осребряване на имуществото на длъжника в хода на производството по несъстоятелност. При действащата правна уредба няма ограничение за броя процедури по продажба на имуществото, което води до ненужно удължаване на производството по несъстоятелност и изчерпване на всички активи за покриване на разноски за производството. Производствата, които са свързани с производството по несъстоятелност (искови производства за установяване на вземания, спорове между кредитори, искове за недействителност на извършени разпореждания от длъжника и пр.), също водят до удължаване на производството по несъстоятелност във времето и до неговото оскъпяване. Това натоварва кредиторите, които често е необходимо да авансират разноски, за да осигурят възможност за развитие на производството по несъстоятелност и свързаните с него производства. Продължителността на производствата по несъстоятелност води до натоварване на окръжните съдилища с постоянно администриране на дела по несъстоятелност, с голям брой участници с противоречиви интереси.
В резултат на недостатъчната прозрачност на провежданите от синдиците процедури по осребряване, в съчетание с липсата на ефективен контрол на извършените оценки и действия на синдика по продажба, се стига до случаи, в които имущество от масата на несъстоятелността се продава на изключително занижени цени или по начини, ощетяващи голяма част от кредиторите. Към момента законът не предвижда възможност за провеждане на електронни търгове и продажби, каквито са предвидени в Гражданския процесуален кодекс (ГПК). Така липсват предпоставки за прозрачност на процедурите по продажба и добра информираност на потенциалните купувачи за продажбите, извършвани от синдиците.
Дългата продължителност на производствата по несъстоятелност, ниската им ефективност, високите разноски за производството и обстоятелството, че кредиторите рядко се удовлетворяват изцяло при осребряването, са проблеми, които неотложно трябва да се разрешат. Проектът на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон предлага изменения и допълнения, насочени към подобряване ефективността на правната рамка относно несъстоятелността и оздравяването, като отчита предложенията на проект „Реформи в областта на несъстоятелността в България“, изпълняван съвместно от Министерството на правосъдието и Службата за подкрепа на структурните реформи на Европейската комисия.
Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 година за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване на ефективността на производствата по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (Директива за преструктурирането и несъстоятелността) (Директива (ЕС) 2017/1132) има за цел да подпомогне доброто функциониране на вътрешния пазар чрез премахването на пречките за свободното движение на капитали и свободата на установяване, произтичащи от различията в националното законодателство на държавите членки по превантивно преструктуриране, несъстоятелност, опрощаване на задължения и забрана за осъществяване на дейност. 
Предвидената в Директива (ЕС) 2017/1132 рамка за превантивно преструктуриране относно някои аспекти на дружественото право има за цел да осигури възможност за преструктуриране на предприятията на длъжниците с финансови затруднения, за да продължат да осъществяват дейността си. Уреденото в част пета на Търговският закон производство по стабилизация, създадено със Закона за изменение и допълнение на Търговския закон (ДВ, бр. 105 от 2016 г.), в сила от 1 юли 2017 г., в голяма степен отговаря на изискванията относно превантивно преструктуриране, тъй като има за цел да предотврати откриването на производство по несъстоятелност чрез постигане на споразумение между търговеца и кредиторите му за начина на изпълнение на задълженията му, което да доведе до продължаване на дейността на търговеца. Въпреки предвидената нормативна рамка малък брой длъжници – търговци, са се възползвали от възможността да искат стабилизация. Ограниченият брой производства по стабилизация се дължи на многобройните документи и доказателства, които длъжникът следва да предостави на съда като условие за разглеждане на неговата молба за откриване на производство по стабилизация, трудностите при договаряне на план за стабилизация със засегнатите кредитори, продължителността и разноските в производството. Изискването за надзор върху дейността на длъжника по време на производството по стабилизация и след приключването му с одобрен план, осъществяван от съда и от надзорен орган, и дори възможността за пълно лишаване на длъжника от правото да управлява дейността си и да се разпорежда с правата си прави производството по стабилизация още по-непривлекателно за длъжника с финансови затруднения. 
Действащото законодателство не урежда възможността физическите лица, които не са търговци, да бъдат обявени в несъстоятелност. Поради това всички физически лица - предприемачи, осъществяващи за своя сметка, на свой риск и отговорност стопанска дейност, занаят или свободна професия, които във връзка с дейността си имат финансови затруднения, спират или прекратяват дейността си поради невъзможност да погасят съществуващите си задължения, не разполагат с възможността да искат образуване на производство по преструктуриране на дейността си, производство по несъстоятелност и производство за погасяване на техните задължения. Водените срещу тях искови съдебни производства и индивидуални изпълнителни производства от различни кредитори в отделни и често многобройни производства затрудняват защитата и възможността за постигане на общо споразумение с кредиторите за едновременно и справедливо удовлетворяване на вземанията. Липсва възможността добросъвестният предприемач, който не е търговец, да иска договаряне на стабилизация с кредиторите и да продължи дейността си. И най-накрая, веднъж изпаднал в несъстоятелност, предприемачът ще понася ограничения и забрани да осъществява занапред такава дейност, когато законът предвижда такива. Налице е необходимост от въвеждане на производство за преструктуриране, съобразено с изискванията на Директива (ЕС) 2017/1132, което да е достъпно за длъжници с финансови затруднения при вероятност от несъстоятелност – както търговци, така и предприемачи, с цел да се предотврати несъстоятелността на длъжника и да се осигури жизнеспособността му. Необходимо е също уреждане на възможността за откриване на производство по несъстоятелност по отношение на длъжник – предприемач, както и свързаното с това производство за опрощаване на задължения, когато след приключване на производството по несъстоятелност са останали неудовлетворени кредитори. 

Предлаганите изменения и допълнения в Търговския закон имат за цел да оптимизират законовата уредба в следните основни направления:

1. Подобряване ефективността на производството по несъстоятелност
1.1. Създаване на ясни критерии за откриване на производство по несъстоятелност 
Промяната в чл. 742, ал. 1 цели подобряване на легалната дефиниция на понятието „свръхзадълженост“ като традиционно основание за откриване на производство по несъстоятелност при капиталовите дружества, така че то да отразява отрицателния собствен капитал на търговското дружество - не само паричните, но и други задължения с имуществен характер. 
1.2. Постигане на бързина на производството по несъстоятелност
С промените в чл. 613а се създават общи норми относно сроковете за подаване на въззивна, съответно на касационна жалба, срещу което и да е от решенията по делото по несъстоятелност, внася се яснота за началния момент, от които започват да текат, и се въвежда регулация по отношение на сроковете за подаване на отговор на жалбите. Предвид изискванията в касационното производство към жалбата да бъде представено изложение на основанията за допускане на касационния контрол и същата да бъде преподписана от адвокат срокът за подаването на касационна жалба е по-дълъг от този за подаване на въззивна жалба. Сроковете за обжалване са обвързани от оповестяването на решенията в търговския регистър, тъй като този способ на съобщаване е по-бърз и по-сигурен от връчването на съобщения по реда на ГПК. Въззивните и касационните жалби също ще се считат за връчени чрез обявяването им в търговския регистър, от който момент тече срокът за отговор на същите. С изменението се уреждат сроковете за подаване на отговор на жалбите, по отношение на които поради липсата на разпоредби в Търговския закон субсидиарно приложение досега намираха нормите на чл. 263 от ГПК, съответно на чл. 283 от ГПК, във връзка с чл. 621 от Търговския закон. 
С изменението на чл. 629 е осигурена възможност молбите по чл. 625 на длъжника и на кредиторите срещу същия длъжник да бъдат разгледани в рамките на едно производство. Така, от една страна, производството по несъстоятелност ще може да се открие въз основа на молбата на длъжника, когато молбата по чл. 625 на кредитора е неоснователна само поради липса на активна легитимация по нея, а, от друга страна, се избягва обвързване на кредиторите от решения, постановени въз основа на представена от длъжника с молбата му по 
чл. 625 невярна документация за финансово-икономическото му състояние. Разрешението е дадено въз основа на препоръчаните и възприети като добри законодателни практики на държави – членки на ЕС.
За да се осигури реалното и бързо развитие на производството по несъстоятелност, с промените в чл. 639б, ал. 1 се въвежда възможност за предварително осребряване от синдика на актив на длъжник с разрешението на съда, позволяващ да бъдат осигурени разноските, необходими за развитие на производството по несъстоятелност, ако те не бъдат внесени от заинтересованите лица. Разширява се и кръгът на лицата, които могат да предплатят разноските – както кредиторите, така и всяко лице, което има  правен интерес от реалното развитие на производството по несъстоятелност, каквито например са обезпечените кредитори на трети лица, собствениците на капитала и членовете на управителните органи на длъжника.  Осигуряването на разноските чрез предварително осребряване на актив на длъжника предотвратява възможността за многократни и неограничени на брой спирания на производствата по несъстоятелност, всяко от които за период от поне една година, редувани с възобновяване на производството за няколко месеца. По този начин с години реално не се извършват действия за удовлетворяване на кредиторите.
В чл. 632 се предвиждат промени, насочени към ограничаване на продължителността на производството по несъстоятелност в случаите, когато длъжникът няма имущество или то е недостатъчно да покрие разноските за производството по несъстоятелност и паричните средства за тези разноски не са авансирани от заинтересованите лица. Законопроектът предвижда възможност за спиране на това основание само веднъж в производството, за да се избягва водене на продължителни и безпредметни производства по несъстоятелност. Така, в случай че не бъде поискано възобновяването му в едногодишен срок, производството ще бъде прекратено.
С измененията на чл. 638 са предвидени изключения от правилото за спиране на завареното индивидуално принудително изпълнение по ГПК върху имущество на длъжника в случаите, когато вече има обявен купувач. Постъпилите суми от проданта, получените над размера на обезпечението суми и удържаните задатъци по чл. 493 от ГПК се внасят в масата на несъстоятелността след приспадане на таксите и разноските по проданта. По този начин, от една страна, се избягва ненужното повторно извършване на продан на същия актив в производството по несъстоятелност и свързаните с това разходи, а, от друга страна, се постига бързо удовлетворяване на кредиторите на несъстоятелността чрез разпределение на получената сума от проданта по ГПК след приспадане на разходите за нея. 
С изменения в чл. 679 се предлага връчването на съобщенията и призоваването на всички страни (както на длъжника, така и на кредиторите) във връзка с производството по искане за отмяна на решение на събрание на кредиторите да става чрез обявяване в търговския регистър. Действащите разпоредби предвиждат призоваването на длъжника да става чрез призовка, а за кредиторите - чрез обнародване в „Държавен вестник”. Измененията са насочени към постигане на сигурност и бързина на призоваването, а оттам и на своевременно приключване на спора относно законосъобразността на атакуваното решение и развитие на производството по несъстоятелност.
1.3. Ускоряване и облекчаване на процеса във фазата на предявяване и приемане на вземанията
За намаляване на административната тежест, ускоряване на процедурата по предявяване и приемане на вземанията, улесняване на кредиторите, подпомогане и подобряване работата на синдиците, както и предвид разпоредбите на  Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/1105 на Комисията от 12 юни 2017 година за изготвяне на формулярите, посочени в Регламент (ЕС) 2015/848 на Европейския парламент и на Съвета относно производството по несъстоятелност, с предложения 
чл. 693а се въвеждат стандартизирани образци на молбата за предявяване на вземанията и за изготвяните от синдика списъци на приетите и неприетите вземания, сметки за разпределение и отчети, както и на декларациите и съгласието на синдика по чл. 656, ал. 1 и 2. Тези образци следва да бъдат утвърдени с наредба на министъра на правосъдието. Във връзка с това изрично в чл. 685 се регламентира съдържанието на молбата за предявяване на вземане. 
В съответствие с дадените препоръки за подобряване на ефективността на правната рамка на производствата по несъстоятелност твърде краткият 7-дневен срок за изготвяне от синдиците на списъците на приетите и неприетите вземания по чл. 686 се заменя с 14-дневен. 
1.4. Намаляване на съдебните такси, приложими за отменителните искове
С промените в чл. 649 се удължава преклузивният срок за предявяване на специалните искове по чл. 649, ал. 1 за защита на масата на несъстоятелност. Така се гарантира възможността синдиците да получат информация и да се снабдят с доказателства относно всички действия и сделки, попадащи във фактическите състави на специалните искове, преди изтичането на преклузивния срок за завеждането им, което в повечето случаи е затруднено от недобросъвестни действия на длъжника. Намалява се размерът на дължимите държавни такси по тези и обусловените от тях искове чрез определянето им върху една четвърт от цената на иска. Намаляват се и разходите за сметка на масата на несъстоятелността, а оттам - и увреждането на кредиторите при отхвърлянето на исковете, което ще стимулира синдиците да ги предявят. 
1.5. Повишаване на ефективността на процеса по осребряване на имуществото
В новия раздел II в глава четиридесет и шеста се предвижда възможност за извършването на продажба на имуществото от масата на несъстоятелността (като цяло, на обособена част или на отделни права и активи) чрез електронен публичен търг. Ще бъде използвана електронната платформа за явно наддаване, уредена в ГПК, като основен способ на осребряване по делата по несъстоятелност. За постигане на неговата прозрачност, ефективност и бързина, включително от гледна точка на постигане на оптимална цена, и за обезпечаване на възможността синдикът да провежда едновременно множество продажби на различни обекти от масата на несъстоятелността. 
За да се обезпечи успешното приключване на проданта, когато има обявен първоначален или последващ купувач, с промяната на 
чл. 717д сроковете за внасяне на продажната цена се увеличават, като се уеднаквяват със сроковете в индивидуалното изпълнение по ГПК.  Урежда се възможността купувачът – кредитор, да упражни правото да прихване продажната цена с вземането си само ако вземането му е безспорно и изискуемо. Ако е оспорено обезпечението или привилегията на вземането, то се счита за необезпечено и внесената от кредитора – купувач, сума се заделя до разрешаване на спора за обезпечението/привилегията. 
1.6. Правила срещу недобросъвестно поведение на страните в производствата по несъстоятелност и стабилизация
Предложеното изменение на чл. 613 предвижда местната компетентност на съда по несъстоятелността да се определя според седалището на длъжника, вписано не по-късно от 6-месеца преди подаването на молбата за откриване на производство по несъстоятелност. Цели се предотвратяването на злоупотреби от страна на недобросъвестни длъжници, които променят седалището си единствено с цел „избор“ на съд по несъстоятелност.
С отмяната на раздел III на глава четиридесет и втора с 
чл. 669 – 672 отпада институтът на първото събрание на кредиторите, провеждано въз основа на списък на кредиторите по данни от търговските книги на длъжника, които често не отразяват реалните кредитори, и което на практика вече не се провежда по повечето дела по несъстоятелност. По този начин събранието на кредиторите за избор на постоянен синдик ще се свиква след одобряване от съда на първия списък на приетите вземания, т.е. след идентифициране на истинските кредитори на длъжника. Така се предотвратява практиката другите органи в производството по несъстоятелност – синдикът и комитетът на кредиторите, да бъдат избирани от мними кредитори, вписани от длъжника в търговските му книги, за които е невъзможно или трудно да бъде доказано, че са свързани с длъжника лица. 
Като предпоставка за законосъобразност на решенията на събранието на кредиторите в чл. 676 се прецизира участието, лично или чрез пълномощник на кредитор, в събрание на кредиторите. Изменената разпоредба на чл. 673, ал. 3 дава възможност на кредитор със спорно вземане да бъде предоставено правото на глас в събрание на кредиторите независимо дали спорът за вземането се разглежда по реда на чл. 637, ал. 3 или по реда на чл. 694. С оглед на ограничените и изчерпателно изброени в Търговския закон правомощия на събранието на кредиторите в новата разпоредба на чл. 678, ал. 2 се предвижда, че приетите извън неговата компетентност решения са нищожни. Нищожността на решенията следва да бъде прогласена от съда съгласно предложеното допълнение на чл. 679, ал. 1.
1.7. Гарантиране на качеството на оценките на активите
За да се гарантира качеството на оценките на активите, в 
чл. 677, ал. 5 са въведени изисквания, на които следва да отговарят оценителите. За да се гарантира качеството на оценките на активите, включително правилното определяне на метода и условията на оценка на имуществото, законът предвижда, че оценител може да бъде само лице, което е вписано в регистъра на независимите оценители по Закона за независимите оценители. 
1.8. Усъвършенстване на уредбата на дейността на синдиците
С промените в чл. 655, ал. 2 се завишават критериите към лицата, които могат да бъдат синдици, с оглед на значимостта на фигурата на синдика за производството по несъстоятелност и гарантиране на професионалните качества на лицата, назначавани за синдици. Минималният изискуем стаж по специалността вече е 
5-годишен. За да се гарантира, че не е налице конфликт на интереси между синдика, от една страна, и длъжника и кредиторите, от друга страна, се въвежда и изискването лицето, което се назначава за синдик в конкретното производство, да не ги е представлявало в последните три години преди встъпването си в длъжност. Синдикът следва да изпълнява задълженията си при спазване на Етичния кодекс на синдиците и доверените лица, който се утвърждава от органа, осъществяващ контрол върху тези лица - министъра на правосъдието. 
Създават се правила, насочени към защита на правата на синдика. С допълнението в чл. 657, ал. 2 се предвижда даването на писмени обяснения от синдика, преди съдът да го освободи поради негово виновно поведение. В чл. 663, ал. 1 се предвижда право на синдика да обжалва с частна жалба наложена му глоба във връзка с неизпълнение на задълженията му. Разпоредбата на чл. 655, ал. 3 внася яснота относно критериите, при които синдикът може да бъде заличен от списъка на синдиците, т.е. лишен от правоспособност, за да се гарантира принципът, че тежестта на наказанието трябва да е пропорционална на тежестта на извършеното нарушение. Обезпечава се възможността синдикът да даде писмени обяснения преди произнасянето на органа – съда или министъра на правосъдието, при установено негово нарушение. Проявление на принципа на пропорционалност са и предвидените за първи път правомощия на министъра на правосъдието временно да отстрани синдика от списъка на лицата, които могат да бъдат назначавани като синдици, или да отправи предупреждение за изключване от този списък.
Досега изключените от списъците на министъра на правосъдието и на Централната банка синдици, както и освободените от съда поради виновното им поведение синдици бяха лишавани от възможността да упражняват дейност като синдици завинаги, което бе неоправдано тежка санкция. С оглед на това със законопроекта се предвижда, че след изтичане на 3-годишен срок от влизането в сила на акта за тяхното заличаване от списъка на синдиците синдиците имат право да възстановят правоспособността си след подаване на заявление до министъра на правосъдието за вписване в регистъра на синдиците, без да полагат повторно изпит, ако отговарят на останалите законови изисквания. Повторното вписване на синдика в списъка на това основание е възможно само веднъж.
С цел предотвратяване на противоречива съдебна практика изрично е предвидено, че при освобождаване на временния синдик преди провеждане на събрание на кредиторите съдът назначава служебен синдик (чл. 667).
С отмяната на раздел IIа в глава четиридесет и втора с чл. 668а и 668б отпада фигурата на помощник-синдика. По този начин отпада възможността лица, които нямат изискуемата за синдиците квалификация, по договор със синдика да извършват определени действия от компетентността на синдика. С оглед на липсата на съдебен контрол върху тяхната дейност не бяха защитени в достатъчна степен интересите на кредиторите.

2. Усъвършенстване на производството по стабилизация

Производство по стабилизация е създадено със Закона за изменение и допълнение на Търговския закон (ДВ, бр. 105 от 2016 г.), в сила от 01.07.2017 г., същото е действащо производство у нас и в голяма степен отговаря на изискванията относно превантивно преструктуриране. Проектът на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон предвижда система от разпоредби, насочени към усъвършенстване на действащото производство по стабилизация и осигуряването на възможно най-пълно съответствие с изискванията на Директива (ЕС) 2019/1023.
2.1. Прецизиране на целта на производството
Изменената разпоредба на чл. 761 предвижда, че производството по стабилизация на търговец има за цел да предотврати откриването на производство по несъстоятелност чрез постигане на споразумение между търговеца и кредиторите му за преструктуриране на предприятието, което да доведе до продължаване на дейността на търговеца. Преструктурирането на предприятието на търговеца може да включва промяна на състава, условията и структурата на активите и пасивите, като сделки и действия на разпореждане и управление с активи, с търговското предприятие или обособена част от него, промяна на органите на управление и други подходящи мерки.
Субектите, по отношение на които производството по стабилизация не е приложимо, са изброени в чл. 764, ал. 1. Изключенията произтичат от принципната неприложимост на производството по несъстоятелност по общия ред поради особения предмет на дейност на изключените субекти и необходимостта от упражняване на специален надзор върху тях.
Директива (ЕС) 2019/1023 предвижда, че за да се избегнат ненужните разходи и да се насърчат длъжниците да поискат преструктуриране на ранен етап на техните финансови затруднения, те по принцип следва да продължат да разполагат с контрол върху своето имущество и ежедневното управление на стопанската си дейност. Назначаването на специалист по преструктуриране, който да осъществява надзор или да поеме частичен контрол върху дейността на длъжника, следва да бъде преценявано във всеки конкретен случай с оглед на нуждите на длъжника. В съответствие с тази цел законопроектът предвижда довереното лице да бъде предлагано от длъжника (чл. 770, ал. 1, т. 12), а необходимостта от назначаването му да се преценява при условията на чл. 772, ал. 1 и 2. Правомощията на довереното лице са уредени в чл. 783, ал. 1, като новото в тях е упражняването на надзор върху дейността на търговеца във връзка с изпълнението на утвърдения план за стабилизация и в тази връзка съответно е изменена разпоредбата на чл. 791, ал. 7. 
Новост в производството е отпадането на института на надзорния орган, който съгласно чл. 796, ал. 2 можеше да бъде едноличен или колективен, назначен от съда с определението за утвърждаване на плана, а с правомощията по чл. 700а да дава предварително съгласие за извършване на изброени сделки и действия от органите на длъжника. Отпадането се обосновава както с оглед на намаляване на разходите за длъжника, така и с оглед на принципната самостоятелност на длъжника при осъществяване на дейността му при стабилизация. Функциите на надзорния орган се поемат от довереното лице след преценка на необходимостта от осъществяване на надзор при изпълнение на плана за стабилизация и същите са изцяло подчинени на изпълнението на мерките в плана за стабилизация, които може да са различни от посочените в чл. 700а, ал. 8 от закона действия и сделки.
2.2. Въвеждане на ясни правила за изготвяне на план за стабилизация
Разпоредбите на чл. 769 и 770 са изменени и допълнени с оглед на въвеждането на ясни правила относно съдържанието на молбата за откриване на производство по стабилизация и плана за стабилизация. Броят на приложенията, включително доказателствата и информацията във връзка с молбата, е намален до минимално необходимия за преценка на съда относно наличието на предпоставките за откриване на производството. Съдържанието на информацията в представения от търговеца план за стабилизация е съобразено със задължителното такова съгласно изискванията на Директива (ЕС) 2019/1023, като се отчитат особеностите на националното законодателство във връзка с преценката за неплатежоспособност и риск от вероятна несъстоятелност. Предвижда се, че министърът на правосъдието и министърът на икономиката съвместно утвърждават практически указания за изготвяне на план за стабилизация, които се публикуват на официалните интернет страници на Министерството на правосъдието, Министерството на икономиката и индустрията, Министерството на иновациите и растежа и на Изпълнителната агенция за насърчаване на малките и средните предприятия. По този начин се цели създаване на предпоставки за достъпност на производството по стабилизация, включително за нуждите на търговци и предприемачи, които са микро-, малки и средни предприятия. 
Предвиждат се нови разпоредби в чл. 770, които уреждат очакваните финансови постъпления при изпълнение на плана за стабилизация – ново финансиране от  съществуващ или нов кредитор,  предоставено с оглед на изпълнението на плана за стабилизация и предвидено в него, както и междинно финансиране от съществуващ или нов кредитор, предоставено по време на производството по стабилизация, необходимо за продължаване на дейността на търговеца или за запазване или увеличаване на стойността на дейността му. Важна част от предложения план е мотивираното изложение как планът за стабилизация ще предотврати несъстоятелността на търговеца и ще осигури жизнеспособността на дейността му, включително необходимите предпоставки за успеха на плана.
2.3. Създаване на механизъм за приемане на плана и без съгласието на всички засегнати кредитори
Ключово за успеха на стабилизацията е съгласието на кредиторите на длъжника относно приемането и изпълнението на предвидените в плана мерки за преструктуриране. Постигането на споразумение между търговеца и кредиторите му за преструктуриране на предприятието е единствената възможност за продължаване на дейността на търговеца при определени условия с оглед на предотвратяване на бъдещо производство по несъстоятелност. Съгласието на кредиторите предполага постигане на компромиси, основани на принципа на зачитане на висшия интерес на кредиторите, съгласно който несъгласните с плана кредитори няма да бъдат поставени в по-неблагоприятно положение в резултат от плана, отколкото биха били в случай на прилагане на реда на вземанията при извършване на разпределение на осребреното имущество по чл. 722, 
ал. 1. 
Действащата разпоредба на чл. 789, ал. 3 е изцяло съобразена с предвижданията на Директива (ЕС) 2019/1023, като за приемането на плана е необходимо мнозинство повече от половината от вземанията във всеки клас, както и да са гласували миниум три четвърти от броя кредитори в класа. Тъй като изискването  на чл. 789, ал. 4 да са гласували кредиторите, които притежават повече от три четвърти от вземанията, съставлява допълнително утежняващо условие за приемане на плана, въвеждането на което не е предвидено като възможност, законопроектът предвижда съответно отпадането му.
В чл. 790, ал. 3 се въвежда институтът на принудително налагане на плана за стабилизация, когато не е налице необходимото мнозинство от гласовете на кредиторите съгласно чл. 789, ал. 3. Съдът може да утвърди плана за стабилизация при наличие на всички останали предпоставки, и ако в допълнение са изпълнени условията по чл. 790, 
ал. 2,  т. 1–3, а именно: 1. планът е одобрен от мнозинството от класове кредитори по чл. 789, ал. 1 с право на глас, включително от поне един клас от кредиторите по чл. 789, ал. 1, т. 1 - 3, а ако това е невъзможно, планът е одобрен от поне два от класовете кредитори по чл. 789, ал. 1 с право на глас, които в случай на прилагане на реда на вземанията по 
чл. 722, ал. 1 биха получили плащане; 2. несъгласните с плана класове кредитори с право на глас са засегнати поне толкова благоприятно, колкото всеки друг клас от същия ранг, и по-благоприятно от всеки по-нисък клас; 3. нито един клас кредитори не получава повече от дължимото по вземането му. В допълнение, в чл. 790, ал. 4 е въведено правило, че кредиторът е неблагоприятно засегнат, когато стойността на неговото вземане се намалява в резултат от прилагането на плана за стабилизация. 
Новата разпоредба на чл. 790, ал. 5 предвижда съответна защита на кредиторите, които не са съгласни с плана.  Всеки кредитор, който не е съгласен с плана, може да направи писмено възражение срещу предложението за утвърждаване на плана за стабилизация в 
7-дневен срок от обявяването на плана в търговския регистър, когато планът го поставя в по-неблагоприятно положение, отколкото би могъл да бъде в случай на прилагане на реда на вземанията по чл. 722, ал. 1, или ако планът не е одобрен от поне два от класовете кредитори по 
чл. 789, ал. 1 с право на глас, които в случай на прилагане на реда на вземанията по чл. 722, ал. 1 биха получили плащане. В такъв случай съдът назначава вещо лице за установяване на стойността на предприятието/имуществото на търговеца и съответно - на вземанията, в случай на прилагане на реда на вземанията по чл. 722, ал. 1.
Преодоляването на блокиращо мнозинство е предвидено от закона като възможност за налагане на плана за стабилизация, което е съобразено както с интересите на кредиторите, така и с възможността да се търси начин жизнеспособният длъжник да продължи дейността си.

2.4. Осигуряване на възможност за ефективно прилагане на плана за стабилизация
С оглед на осигуряване на възможност за бързо и ефективно изпълнение на утвърдения от съда план за стабилизация чл. 790, ал. 6 от законопроекта предвижда, че обжалването на плана за стабилизация не спира изпълнението му. 
Съгласно действащата разпоредба на чл. 791, ал. 1 утвърденият от съда план за стабилизация е задължителен за търговеца и за кредиторите, чиито вземания са възникнали преди датата на решението за утвърждаване на плана, включително за онези, които не са взели участие в производството или са гласували против плана. В допълнение, новата ал. 4 предвижда, че планът е задължителен за дружествените органи и собствениците на капитала на търговеца. Актовете и сделките, извършени от тях в нарушение на утвърдения план за стабилизация, са недействителни. Собствениците на капитала на търговеца са трети лица, които не участват в приемането на плана за стабилизация, нямат право да го оспорват, но техните права и интереси също могат да бъдат засегнати от плана за стабилизация. Независимо че тяхното съгласие се предполага, щом търговецът сам е инициирал производството по стабилизация и е предложил условията на плана, реална е възможността собствениците и органите на търговеца да извършат актове и сделки, които са насочени срещу интересите на кредиторите и се отклоняват от мерките в плана за стабилизация. С оглед на предотвратяването на неблагоприятните последици от подобни актове и сделки законопроектът предвижда изрично тяхната недействителност. 
Новост в производството по стабилизация, която е свързана с уредбата на новото и междинно финансиране, е защитата на правата на кредиторите, предоставили ново и междинно финансиране. Тези кредитори са поели риска да встъпят в отношения с търговец в открито производство по стабилизация, осигурявайки финансови постъпления за изпълнението на плана за стабилизация или по време на производството по стабилизация за продължаване на дейността на търговеца, без да участват в производството по приемане на плана за стабилизация и съответно без да могат да го обжалват. В новосъздадения чл. 795а се предвижда, че в случай на несъстоятелност на търговеца, обявена след 
утвърждаване на плана за стабилизация, не могат да бъдат отменени или обявени за нищожни или недействителни при условията на 
чл. 645 - 647 по отношение на кредиторите на несъстоятелността действията и сделките на търговеца, включени в утвърдения от съда план за стабилизация, чрез които се осигурява ново и междинно финансиране по смисъла на чл. 770, ал. 2, т. 1 и 2. Такава защита е предвидена и по отношение на действията и сделките на търговеца, в изпълнение на които са направени разходи за договаряне и утвърждаване на плана за стабилизация. В чл. 795а се предвижда още, че сключването и изпълнението на сделки за предоставяне на ново и междинно финансиране на търговеца не може да бъде основание за реализиране на отговорност за вреди на кредиторите, доколкото друго не е предвидено в закона. В допълнение, вземанията на кредиторите, произтичащи от сключването и изпълнението на сделки във връзка с ново и междинно финансиране на търговеца, се удовлетворят след публичноправните вземания по чл. 789, ал. 1, т. 3 и преди кредиторите с необезпечени вземания по чл. 789, ал. 1, т. 4.

3. Създаване на правна уредба относно производството по несъстоятелност и погасяване на задължения на физически лица – предприемачи  
Законопроектът предвижда създаване на глава петдесет и втора „а“ „Несъстоятелност на предприемача“ с чл. 760а – 760е, с която за първи път се предлага правна уредба на производството по несъстоятелност за физически лица, които са предприемачи. 
3.1. Общи правила относно производството по несъстоятелност и производството по стабилизация на предприемачите
Законопроектът предвижда приложното поле на производството по несъстоятелност и производството по стабилизация за търговците да намерят съответно приложение и към предприемачите. Сходствата в начина на упражняване на дейността от лицата търговци и предприемачи - за тяхна сметка, на техен риск и отговорност, с цел получаване на доходи или печалба, предполага да бъдат използвани вече утвърдените правни институти на несъстоятелността и стабилизацията за търговците. Особено близко е сходството между дейността на предприемача и тази на едноличния търговец, при което физическото лице организира своята дейност, без личното му имущество да е обособено от имуществото на неговото предприятие. Систематично уредбата на несъстоятелността на предприемачите следва да намери своето място в Търговския закон чрез въвеждане на правила за субсидиарно прилагане на действащите разпоредби и специални правила, където са необходими.
В чл. 760а се съдържа легалната дефиниция на понятието „предприемач“ по смисъла на закона - всяко физическо лице, упражняващо стопанска дейност, занаят или свободна професия, доколкото неговото предприятие по предмет и обем не изисква воденето на делата по търговски начин. Разпоредбата обхваща всички възможни категории дейности, извършвани от физически лица за тяхна сметка, на техен риск и отговорност с цел получаване на доходи или печалба. Поради многообразието на възможните проявни форми на дейност на предприемачите и правния режим за тяхното извършване, легалната дефиниция очертава общо характеристиките на дейността на предприемача и изброява примерно такива дейности. Важно отграничение на понятието „предприемач“ от това за търговец – физическо лице по смисъла на чл. 1, ал. 3 от Търговския закон, е дали предприятието му по предмет и обем изисква воденето на делата по търговски начин. В зависимост от това обстоятелство по отношение на дейността на физическото лице ще се прилагат или разпоредбите относно търговеца, или тези относно предприемача. 
Доколкото предприятието на предприемача не изисква воденето му търговски начин, законопроектът предлага създаване на легална дефиниция на предприятието на предприемача. Съгласно 
чл. 760б предприятието на предприемача е съвкупност от права, задължения и фактически отношения във връзка с упражняваната от него стопанска дейност, занаят или свободна професия.
В чл. 760в от законопроекта се предвижда, доколкото в тази глава няма особени разпоредби, за производството по несъстоятелност на предприемача да се прилагат разпоредбите за едноличния търговец.
3.2. Специални правила относно производството по несъстоятелност на предприемачите
Във връзка с установяването на неплатежоспособност, в 
чл. 760г, ал. 1 се предвижда, че освен в случаите по чл. 608, ал. 1, неплатежоспособен е предприемач, който не е в състояние да изпълни изискуемо парично задължение, породено от или отнасящо се до сделка, свързана с упражняваната от него стопанска дейност, занаят или свободна професия. По този начин се разширява кръгът на възможните задължения и се включват нови такива, свързани с дейността на предприемача. Същевременно в чл. 760г, ал. 3 се предвижда, че презумпцията за неплатежоспособност по чл. 608, ал. 2 не се прилага по отношение на предприемача, тъй като предприемачът няма задължението да заявява за обявяване в търговския регистър финансови отчети.
С оглед на липсата на изискване за отделно водене на личното имущество от това на предприятието, както и на липсата на нормативно уредено производство за личния фалит на физическото лице законопроектът предвижда, че  личните задължения на предприемача ще се считат за свързани с упражняваната от него стопанска дейност, занаят или свободна професия. 
В чл. 760д се предвижда, че компетентен съд в производството по несъстоятелност е окръжният съд по мястото на регистрация на предприемача, вписано не по-късно от 6 месеца преди момента на подаване на молбата за откриване на производство по несъстоятелност, а в случай че предприемачът няма място на регистрация – по неговия постоянен адрес. Така разпоредбата осигурява приоритет на мястото на регистрация на дейността на предприемача, където се предполага установяването на неговото предприятие и имущество. И тъй като е възможно предприемачът да няма регистрация, когато такава не се изисква от закона, постоянният адрес на физическото лице е другият възможен критерий за определяне на местно компетентния окръжен съд. 
Тъй като предприемачите не подлежат на вписване в търговския регистър, законопроектът предвижда, че актовете в производството по несъстоятелност на предприемача се вписват или обявяват в информационната система за производство по несъстоятелност на Министерството на правосъдието.
3.3. Правила относно погасяването на задължения на предприемачите 
Законопроектът урежда за първи път възможността за погасяване на задълженията на физическо лице – едноличен търговец или предприемач, след откриване на производството по несъстоятелност. Като последица от това, съгласно чл. 706и предвидените в закона ограничения и забрани за упражняване на търговска дейност, стопанска дейност, занаят или свободна професия отпадат от датата на настъпване на погасяване на задълженията.
В чл. 760ж, ал. 1 са уредени всички предпоставки, чието наличие кумулативно е необходимо, за да настъпи погасяване на задълженията на предприемача: да е прекратил упражняването на търговската дейност, стопанската дейност, занаята или професията, с която са свързани задълженията; да е погасил разноските в производството по несъстоятелност; да е погасил поне 1/3 от задълженията, при условие че същите не надхвърлят стойността на неговия несеквестируем доход по чл. 446 от Гражданския процесуален кодекс за срок от три години след датата на откриване на производството по несъстоятелност, при спазване на реда на вземанията по чл. 722, ал. 1; да не е извършил действия или сделки от момента на откриване на производството по несъстоятелност,  които увреждат интересите на кредиторите. Последната предпоставка за погасяване на задълженията на предприемача е изтичането на 
3-годишен срок от влизането в сила на решението на съда по чл. 707, 
ал. 1 за утвърждаване на плана за оздравяване и прекратяване на производството, съответно – от влизането в сила на решението на съда по чл. 632, ал. 4, с което се обявява неплатежоспособността, установява се, че наличното имущество не е достатъчно за покриване на разноските, и производството се прекратява, или от определението на съда по чл. 716а, ал. 3 за одобряване на плана за осребряване, а когато няма такъв – от съставянето на първия опис на масата на несъстоятелността. 
Погасяването на задълженията на предприемача настъпва по силата на закона при наличието на всички предпоставки считано от деня на най-късно настъпилата от тях. Задълженията за удовлетворяване на определени категории привилегировани задължения не се погасяват независимо от настъпването на предпоставките по чл. 760ж, ал. 1. Това са вземания, обезпечени със залог или ипотека, или запор или възбрана, вписани по реда на Закона за особените залози, вземания за глоби и имуществени санкции, за непозволено увреждане, за издръжка, вземания, възникнали след откриване на производството по несъстоятелност, както и разноски в производството по несъстоятелност.
Предпоставките относно погасяването на разноските в производството по несъстоятелност и поне 1/3 от задълженията към кредиторите се установяват по съдебен ред след извършване на проверка от съда. В чл. 760з се предвижда, че молбата на предприемача за установяване на тези предпоставки се подава до компетентния съд по несъстоятелността и се разглежда  при условията и по реда на 
чл. 752 - 755. Повторното подаване на молба за проверка на предпоставките за погасяване на задълженията в срок три години е недопустимо.

4. Други предложения за изменение и допълнение на закона
С оглед на транспонирането на Директива (ЕС) 2019/1023, в 
чл. 620а е установено задължение на органите на длъжника при наличие на непосредствена опасност от неплатежоспособност и при отчитане на интересите на кредиторите, на съдружниците, акционерите и едноличния собственик на капитала на търговеца, както и на работниците и служителите да предприемат всички необходими действия за избягване на неплатежоспособността и свръхзадължеността на търговеца, както и да не застрашават жизнеспособността на предприятието умишлено или с груба небрежност.
С изменението на чл. 189 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс значително се оптимизира процедурата за даване на предварително съгласие на министъра на финансите относно плановете за оздравяване и стабилизация, като се въвежда по-кратък срок за произнасяне, което не се предхожда от съгласувателна процедура с органите по чл. 184, ал. 1 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс. 
Съобразно изискванията на Директива (ЕС) 2019/1023 за въвеждане на инструменти за ранно предупреждение относно обстоятелствата във връзка с риска от вероятна несъстоятелност, се предвижда създаване на разпоредба в чл. 7, ал. 1 от Закона за малките и средните предприятия, съгласно която изпълнителният директор на Изпълнителната агенция за насърчаване на малките и средните предприятия към министъра на икономиката ще информира и консултира предприятия, които са застрашени от настъпване на неплатежоспособност, относно възможностите за установяване на финансови затруднения и предприемане на необходимите действия. Целта е осигуряване на информация относно наличните производства и мерки във връзка със стабилизацията и погасяването на задължения по удобен начин за микро-, малки и средни предприятия.
Предвижда се създаване на чл. 377а в Закона за съдебната власт, съгласно който Висшият съдебен съвет предоставя за публикуване на Министерството на правосъдието информацията по 
член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2015/848 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 година относно производството по несъстоятелност, както и данни относно производствата по несъстоятелност, стабилизация и опрощаване на задължения. Условията и редът за предоставяне на информацията ще се уреждат в наредба, издадена от Висшия съдебен съвет след съгласуване с министъра на правосъдието. Предложената разпоредба на чл. 377а осигурява възможността за събиране и обобщаване на  национално равнище на данните относно производствата по стабилизация, несъстоятелност и опрощаване на задължения, които следва да се съобщават на Комисията на Европейския съюз ежегодно, в съответствие с изискванията на  Директива (ЕС) 2019/1023.
Законопроектът предвижда възстановяване на правото на лице, което е било обявено в несъстоятелност или е било управител, член на управителен или контролен орган на дружество, прекратено поради несъстоятелност през последните две години, предхождащи датата на несъстоятелността, ако са останали неудовлетворени кредитори, да бъде прокурист, едноличен търговец, управител на дружество с ограничена отговорност или член на съвет на акционерно дружество. Според предложените изменения и допълнения на разпоредбите на 
чл. 21, чл. 57, чл. 141 и чл. 234 от Търговския закон ограниченията отпадат с изтичането на 5-годишен срок от обявяването на лицето в несъстоятелност, съответно – от прекратяването на дружеството поради несъстоятелност. Отпадането на ограниченията се декларира изрично с посочване на конкретните обстоятелства.
За осигуряване на защита на правата на работниците и служителите, чиито правоотношения с несъстоятелния длъжник се прекратяват, както и на пълно съответствие с изискването на чл. 5, ал. 10 от Кодекса за социалното осигуряване се предвижда съответно допълване на разпоредбите на чл. 632, ал. 6 и чл. 735, ал. 3 от Търговския закон. Преди да постанови решението за прекратяване на производството по несъстоятелност и заличаване на длъжника от търговския регистър, съдът проверява дали длъжникът е изпълнил  посочените задължения и дали е представил удостоверение за предаване на ведомостите, издадено от териториалното поделение на
Националния осигурителен институт съгласно чл. 5, ал. 10 от Кодекса за социално осигуряване.

С предложените изменения и допълнения на Търговския закон се цели:
1. Справедливо, ефективно и бързо удовлетворяване на кредиторите в производството по несъстоятелност, както и запазване на масата на несъстоятелността на длъжника.
2. Премахване на пречките за ефективна стабилизация на жизнеспособни длъжници с финансови затруднения, свеждане до минимум на загубата на работни места и запазване на  ползите от дейността им за обществото и икономиката. 
3. Създаване на възможност за предприемачите да се възползват ефективно от втори шанс чрез погасяване на задължения, след като дейността им е била прекратена поради несъстоятелност и са останали неудовлетворени вземания на кредитори.

Очакваните резултати от прилагането на измененията и допълненията на закона са:
1. Подобряване ефективността на производството по несъстоятелност чрез създаване на условия за бързина и процесуална икономия, намаляване на разноските и усъвършенстване на уредбата на събранието на кредиторите, синдика и оценителите.
2. Усъвършенстване на производството по стабилизация и насърчаване на използването му чрез опростяване на правилата, запазване на контрола върху дейността и намаляване на разходите, въвеждане на механизми за принудително налагане на плана за стабилизация и за защита на изпълнението му. 
3. Осигуряване на възможност на физически лица – предприемачи, да се ползват от производството по несъстоятелност, стабилизация и погасяване на задълженията. 

Проектът на Закон за изменение и допълнение на Търговския закон е свързан с прилагането на следните актове на Европейския съюз:
- Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 година за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване на ефективността на производствата по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (Директива за преструктурирането и несъстоятелността);
- Регламент (ЕС) 2015/848 на Европейския парламент и Съвета от 20 май 2015 година относно производството по несъстоятелност;
- Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/1105 на Комисията от 
12 юни 2017 година за изготвяне на формулярите, посочени в Регламент (ЕС) 2015/848 на Европейския парламент и на Съвета относно производството по несъстоятелност.
Към законопроекта е изготвена частична предварителна оценка на въздействието съгласно чл. 20, ал. 2 от Закона за нормативните актове и чл. 30б от Устройствения правилник на Министерския съвет и на неговата администрация.
Законопроектът не съдържа разпоредби, свързани с въвеждането на регулаторни режими.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: