НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. №: 51-502-01-1
Дата: 13.01.2025 г.   13:33 ч.

Република българия
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

                        ДО

ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ
г-жа НАТАЛИЯ КИСЕЛОВА
УВАЖАЕМА ГОСПОЖО ПРЕДСЕДАТЕЛ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение  12 на Министерския съвет от 2025 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за адвокатурата.
Приложения:
1.	Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за адвокатурата.
2.	Частична предварителна оценка на въздействието.
3.	Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4.	Справка за отразяване на постъпилите становища и предложения от обществените консултации.
5.	Справка за отразяване на становищата, получени след междуведомственото съгласуване на законопроекта.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис
Р Е Ш Е Н И Е    12
от     10 януари     2025 година

ЗА одобряване на законопроект
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България
М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:
1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за адвокатурата.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Министърът на икономиката и индустрията да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.
МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Димитър Главчев
ЗА ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ Росен Кожухаров
Вярно,
НАЧАЛНИК НА ОТДЕЛ
“ДЕЛОВОДСТВО, АРХИВ И
ТЕХНИЧЕСКО ОСИГУРЯВАНЕ”: 
/Жана Кадънкова/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

ЗА изменение и допълнение на Закона за адвокатурата
(Обн., ДВ, бр. 55 от 2004 г.; изм. и доп., бр. 43 и 79 от 2005 г., бр. 10, 39 и 105 от 2006 г., бр. 59 от 
2007 г., бр. 69 от 2008 г. бр. 53 и 101 от 2010 г., 
бр. 82 от 2011 г.; Решение № 4 на Конституционния съд от 2016 г. - бр. 32 от 2016 г.; изм. и доп., 
бр. 110 от 2020 г. и бр. 17 от 2021 г.)
§ 1. В чл. 19а, ал. 6, т. 5 накрая се поставя запетая и се добавя „когато плащането не е извършено по електронен път”.
§ 2. Член 41 се изменя така:
„Чл. 41. (1) Адвокатът или адвокатът от Европейския съюз може да осъществява контакт с потенциални клиенти лично или чрез използване на посредник при спазване на изискванията на закона и на Етичния кодекс на адвоката.
(2) Когато използва посредник, адвокатът или адвокатът от Европейския съюз е длъжен да не допуска:
1. намеса на посредника в отношенията между клиента и адвоката след установяване на първоначалния контакт между тях;
2. посредникът да получава и използва поверителна информация, предоставена от клиента на адвоката;
3. интересите на посредника да накърнят правата и законните интереси на клиента.
(3) Адвокатът или адвокатът от Европейския съюз използва услуги на информационното общество, които осигуряват:
1. спазване на законодателството в областта на защитата на личните данни на клиента;
2. защита от нерегламентиран достъп на трети лица до данните, документите и обмена на информация между адвоката и клиента;
3. възможност за осъществяване на пряк контакт между адвоката и клиента по защитен начин, който гарантира опазване на адвокатската тайна;
4. общи условия, определящи вида на данните за клиента, които се събират, съхраняват, пренасят или обработват, условията, при които може да се предоставят на трети лица, както и възможността за отказ на клиента от предоставяне на данни.
(4) Когато на посредника се дължи възнаграждение, то се определя отделно от адвокатското възнаграждение.”
§ 3. Член 42 се изменя така:
„Чл. 42. (1) Адвокатът или адвокатът от Европейския съюз има право да рекламира своята професионална дейност при спазване на изискванията на закона и на Етичния кодекс на адвоката.
(2) Рекламното съобщение на адвоката или на адвоката от Европейския съюз съдържа информация, която го индивидуализира и представя вярно и по обективен начин неговата професионална дейност. Рекламното съобщение трябва да е в съответствие с принципите на поверителност, почтеност и опазване достойнството на адвокатската професия.
(3) При рекламиране на дейността си адвокатът или адвокатът от Европейския съюз не може:
1. да използва невярна или подвеждаща информация, включително относно размера на адвокатското възнаграждение или оказването на безплатна адвокатска помощ и съдействие;
2. да извършва сравнение с други адвокати или адвокатски дружества, което не се основава на обективни характеристики или нарушава принципите по ал. 2;
3. да разкрива данни за клиенти или техните дела, освен с изрично писмено съгласие на клиента;
4. да поражда неоправдани очаквания за постигане на резултат, който не зависи само от професионалната дейност на адвоката;
5. да отправя рекламни съобщения лично или чрез посредник към лица или близки на лица, които са пострадали, жертви или на друго основание са в положение на невъзможност да преценят и свободно да изберат своя адвокат.”
§ 4. Създава се чл. 42a:
„Чл. 42а. Разпоредбите на чл. 41 - 42 се прилагат съответно и за дружествата и сдруженията на адвокати и адвокати от Европейския съюз.“
§ 5. В чл. 132 т. 4 се изменя така:
„4. рекламиране на професионалната дейност или използване на посредник, извършено в нарушение на този закон.“
§ 6. В § 1 от Допълнителните разпоредби се създава т. 8:
„8. „Услуги на информационното общество“ са услуги по смисъла на чл. 1, ал. 3 и § 1, т. 1 - 3 от Допълнителните разпоредби на Закона за електронната търговия.”
Законът е приет от 51-ото Народно събрание на ………..…... 2025 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.
ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

Наталия Киселова

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на 
Закона за адвокатурата

Проектът на Закон за изменение и допълнение на Закона за адвокатурата (ЗИД на ЗАдв) е разработен във връзка с необходимостта от привеждане на действащата нормативна уредба в съответствие с изискванията на правото на ЕС. Законопроектът е включен като Мярка № 13 в Плана за действие за 2024 г. с мерките, произтичащи от членството на Република България в Европейския съюз.
През 2020 г. Европейската комисия (ЕК) стартира Процедура за нарушение № 2020/4006 срещу Република България, като изпрати Официално уведомително писмо С (2020) 3857 final относно несъвместимост с правото на ЕС на чл. 41 и чл. 42 от Закона за адвокатурата (ЗАдв), които съдържат забрани към адвокатите да рекламират своята дейност и да привличат клиенти чрез използването на посредник. 
Съгласно правния анализ на ЕК посочените национални разпоредби на ЗАдв противоречат на изискването на чл. 24 от Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 година за услугите на вътрешния пазар (Директивата за услугите) за премахване на всички общи забрани за търговски съобщения за представителите на регулирана професия, каквато е тази на адвокатите. По смисъла на дефиницията за търговско съобщение, дадена в чл. 4, т. 12 от Директивата за услугите, и съгласно практиката на Съда на 
ЕС (Дело С-119/09) рекламата и установяването на контакт с потенциални клиенти представляват форми на търговско съобщение и следва да отговарят на изискванията на чл. 24 от Директивата за услугите.

Професията на адвокатите е уредена в чл. 134 от Конституцията на Република България и в Закона за адвокатурата. Упражняването на адвокатската професия е дейност, предвидена в Конституцията, за правно съдействие и защита на свободите, правата и законните интереси на физическите и юридическите лица. Тя се осъществява в съответствие с принципите на независимост, изключителност, самоуправление и самоиздръжка. При упражняването на адвокатската професия адвокатът или адвокат от Европейския съюз се ръководи от законните интереси на клиента, които е длъжен да защитава по най-добрия начин със законни средства. Действащата разпоредба на чл. 41 от ЗАдв ограничава възможността за привличане клиенти от адвоката чрез използване на посредници, а разпоредбата на чл. 42 от ЗАдв не позволява адвокатът да рекламира своята дейност и да използва средства за привличане на клиенти, несъвместими с разпоредбите на този закон и с правилата на адвокатската етика.
Съдържащата се в ЗАдв обща забрана за рекламиране на дейността на адвоката и за използването на посредници за установяването на контакт с потенциални клиенти необосновано затруднява предоставянето на такива услуги, възпрепятства информираността на потребителите и влияе негативно върху конкуренцията и качеството на тези услуги. Директивата за услугите допуска съобразяването на определени правила при предоставяне на търговските съобщения на регулираните професии, каквито са професионалните правила, свързани по-специално с независимостта, достойнството и доброто име на професията, а също и с професионалната тайна, по начин, съвместим със специфичния характер на всяка професия. Професионалните правила за търговските съобщения следва да са недискриминационни, оправдани от наложителни причини, свързани с обществения интерес, и пропорционални (чл. 24, пар. 1 от Директивата за услугите).
Необходимо е правилата на ЗАдв да бъдат изменени, като вместо предвидената обща забрана за рекламиране на дейността и привличане на клиенти чрез посредник бъдат предложени нови правила за тези дейности, съобразени с естеството на адвокатската професия и с изискванията за нейното упражняване.
В § 2 от проекта на ЗИД на ЗАдв се предлага изменение на 
чл. 41 от ЗАдв, с което се премахва съществуващото ограничение за адвоката да осъществява контакт с потенциални клиенти чрез използването на посредник. Адвокатската дейност се основава на връзка на доверие и поверителност между клиента и неговия адвокат, при спазване на високи етични изисквания. Използването на трето лице, опосредстващо връзката между адвоката и клиента, създава рискове, свързани с независимостта на адвоката и спазването на приложимите за тази професия принципи и етични норми, с които посредникът не е обвързан и не е длъжен да спазва. За преодоляването на тези рискове законопроектът допуска използването на посредник, но при спазване на определени задължения от страна на адвоката. Такива са задълженията на адвоката да не допуска посредникът да придобива и да използва поверителна информация, да не допуска интересите на посредника да накърнят правата и законните интереси на клиента. Разпоредбата на чл. 41, ал. 3 от законопроекта цели да ограничи специфичните рискове, които възникват при използването на посреднически услуги на информационното общество. Когато адвокатът използва такъв вид услуги, той трябва да държи сметка за условията, при които се предоставя и обработва информацията, с оглед на осигуряването на защита срещу нерегламентиран достъп на трети лица до лични и поверителни за клиента данни и информация, както и за защита срещу нарушаване на адвокатската тайна. В допълнение, за да бъде ограничено участието в адвокатската професия на лица, които нямат качеството адвокат, както и практики, създаващи зависимост между адвоката и посредника, които могат да увредят интересите на клиента, законопроектът предвижда, че ако на посредника се дължи възнаграждение, то се формира отделно от възнаграждението, дължимо на адвоката (чл. 41, ал. 4). Така адвокатът не може да поделя възнаграждението си с трето лице, което не е адвокат. Разпоредбата цели да внесе яснота и безспорност относно поетите ангажименти от адвоката към клиента.
С § 3 от проекта на ЗИД на ЗАдв се внасят изменения и допълнения в чл. 42 от ЗАдв, като се премахва общата забрана за адвоката да рекламира своята дейност. Новите правила предвиждат всеки адвокат да може свободно да рекламира и популяризира дейността си при спазване на изискванията на закона и етичните норми на адвокатската професия. В съответствие с изискванията на чл. 24, параграф 2 от Директивата за услугите законопроектът въвежда задължението рекламните съобщения на адвоката да отговарят и да са съобразени с присъщите за адвокатската професия принципи за поверителност, почтеност и опазване на достойнството на професията (чл. 42, 
ал. 2).
В съответствие със специфичните правила и принципи при осъществяване на адвокатската професия, в чл. 42, ал. 3, т. 1-5 са предвидени известни ограничения при рекламиране на дейността и привличане на клиенти. Въвеждат се забрани за използването на невярна или подвеждаща информация, необоснованото сравнение с други адвокати и с тяхната професионална дейност и опит, когато такова сравнение може да бъде подвеждащо за клиента, разкриването на сведения за предишни или настоящи клиенти без тяхното изрично съгласие за това, обещаване на постигането на конкретни резултати. Разпоредбата на чл. 42, ал. 3, т. 5 е насочена срещу определени практики - когато непосредствено след претърпян инцидент пострадалите лица се посещават незабавно от адвокат или от посредник и поради особените обстоятелства и психологическото състояние, в което се намират пострадалите лица, практически е невъзможно осъществяването на действителна връзка между адвоката и клиента, а клиентът е в положение на невъзможност да прецени и свободно да избере адвокат.
С предложения законопроект се създават ясни правила за извършване на реклама и посредничество при предоставянето на адвокатски услуги, съобразени с принципите и естеството на адвокатската професия. Предвидените в законопроекта изисквания, които адвокатът е длъжен да спазва, целят да бъдат защитени потребителите и получателите на услуги, което представлява легитимна цел, призната от практиката на Съда на ЕС, за защита на обществения интерес. Адвокатът трябва да може свободно да популяризира своята дейност, качества, квалификация и опит, което ще повиши информираността на потребителите и ще им позволи да се ориентират по-добре при избора на адвокат, но тези действия на адвоката трябва да са съобразени и да отговарят на високите етични норми и професионалните правила и принципи, които са присъщи за тази професия. В интерес както на потребителите на адвокатски услуги, така и на самите адвокати е да не се допускат рекламни послания, които са подвеждащи, не предоставят вярна и обективна информация за адвоката, използват необосновани сравнения, уронват престижа и достойнството на професията и нейния авторитет в обществото. Разпоредбите на законопроекта, които конкретизират какво не е позволено на адвоката, не са дискриминационни и са действително необходими с оглед на осигуряването на правилното практикуване на професията, без да надхвърлят преследваната цел, тъй като се ограничават само до това да насочат към етичните норми и опазването на независимостта и доброто име на професията, както и интересите на потребителите и обществото.
Във връзка с усилията за намаляване на административната тежест с § 1 от законопроекта е предвидено  допълнение в чл. 19а, ал. 6, т. 5, с което се уточнява, че не се изисква представянето на документ за платена такса в случаите, когато плащането на дължимата съгласно закона такса е извършено по електронен път.
С приемането и прилагането на предложените с проекта на ЗИД на ЗАдв промени в действащата нормативна уредба се очаква да се създадат условия и да се допринесе за повишаване на информираността на клиентите, насърчаването и развитието на адвокатската помощ и съдействие, повишаване на доверието в адвокатската професия, както и ограничаване на възможностите за нарушения при установяване на връзката между адвокат и клиент и за нерегламентирано предоставяне на адвокатска помощ от лица, които не са адвокати.
Проектът на ЗИД на ЗАдв е съгласуван с Европейската комисия, която в писмо по Процедура за нарушение № 2020/4006 от 17 април 2023 г. посочва, че е удовлетворена от предвидените нормативни изменения и допълнения. С приемането на предложените изменения и допълнения в ЗАдв ще бъдат отстранени констатираните от Европейската комисия несъответствия на чл. 41 и 42 от действащия закон с правото на ЕС. Това ще бъде предпоставка за прекратяване на стартираната от Европейската комисия процедура за Нарушение № 2020/4006 срещу Република България.
Предложеният законопроект няма да доведе до въздействие върху държавния бюджет.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: