НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. №: 51-502-01-23
Дата: 10.06.2025 г./ 10:07 ч.

Република българия
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

                        ДО
ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА 
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ
г-жа НАТАЛИЯ КИСЕЛОВА

УВАЖАЕМА ГОСПОЖО ПРЕДСЕДАТЕЛ,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение  375 на Министерския съвет от 2025 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Административнопроцесуалния кодекс.
Приложения:
1. Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Административнопроцесуалния кодекс.
2. Частична предварителна оценка на въздействието.
3. Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
4. Справка за постъпилите предложения от обществените консултации.
5. Справка за отразяване на становищата, получени след съгласуване на законопроекта.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е   № 375
от   6 юни   2025 година

ЗА одобряване на законопроект
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България
М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Административнопроцесуалния кодекс.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Министърът на правосъдието да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ Росен Желязков

ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ Габриела Козарева

ДИРЕКТОР НА ДИРЕКЦИЯ
„ПРАВИТЕЛСТВЕНА КАНЦЕЛАРИЯ”:
/Ралица Стоянова/

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

ЗА изменение и допълнение на административнопроцесуалния кодекс

(Обн., ДВ, бр. 30 от 2006 г.; изм. и доп., бр. 59 и 64 от 2007 г., бр. 94 от 2008 г., бр. 35 от 2009 г., бр. 100 от 2010 г., бр. 39 от 2011 г., бр. 77 от 2012 г., бр. 104 от 2013 г., бр. 27 от 2014 г., бр. 74 от 2016 г., бр. 13, 58, 63, 85 и 103 от 2017 г., бр. 42, 65 и 77 от 2018 г.; Решение № 5 на Конституционния съд от 2019 г. – бр. 36 от 2019 г.; изм. и доп., бр. 94 от 2019 г., бр. 44 и 98 от 2020 г., бр. 9 и 15 от 2021 г., бр. 102 от 2022 г. и 
бр. 80 и 102 от 2023 г.)

§ 1. В чл. 12 се правят следните изменения и допълнения: 
1.	Създава се нова ал. 2:
„(2) Органите осигуряват подробна информация относно възможността да се подават искания, предложения, жалби и сигнали в електронна форма на интернет страниците си и на видни места в сградите им.“
1.	Досегашните ал. 2 и 3 стават съответно ал. 3 и 4.
§ 2. В чл. 18а се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 3 се изменя така:
„(3) Когато жалбата или протестът се подават по електронен път чрез органа, издал оспорвания акт, те се подават по реда на Закона за електронното управление, като в тридневен срок от изтичането на сроковете за оспорване от останалите лица органът изпраща на съда жалбата или протеста заедно с електронната преписка по издаването на акта, като уведомява подателя за това. Ако органът не изпълни задължението си, жалбата или протестът могат да се подадат до съда по електронен път по реда на Закона за съдебната власт, като съдът изисква преписката служебно от органа, издал акта.“
2. В ал. 4:
а) в т. 2 след думите „електронен адрес“ се добавя „на квалифицирана електронна препоръчана поща или друг електронен адрес“;
б) създава се нова т. 4:
„4. профил в единния портал за електронно правосъдие – само за съдебните производства.“
3. В ал. 5 след думите „органите на съдебната власт“ се добавя „омбудсманът“ и се поставя запетая.
4. Създават се нови ал. 11 и 12:
„(11) Когато лице по ал. 5 не е посочило електронен адрес съгласно ал. 5 и не е възможно да бъде призовано по реда на ал. 7 - 9, административният орган, съответно съдът, поставя съобщение на интернет страницата си и на таблото за обявления, в което указва на лицето да посочи електронен адрес в 14-дневен срок от поставяне на съобщението.
(12) При неизпълнение на указанието по ал. 11 се прилага 
ал. 10.“
5. Досегашната ал. 11 става ал. 13.
6. Досегашната ал. 12 става ал. 14 и в нея числото „11“ се заменя с „13“.
§ 3. В чл. 26 се създава ал. 3:
„(3) За връчване на съобщенията по ал. 2 на страни, които не са посочили електронен адрес или не са длъжни да посочат такъв, административният орган снема образа на електронния документ на хартиен носител, който се заверява от съответния служител.“
§ 4. В чл. 29, ал. 1 изречение второ се заличава.
§ 5. Създава се чл. 29а:
„Електронна форма на искането
Чл. 29а. (1) Исканията по чл. 29 могат да се подават и като електронни документи.
(2) Административните органи, органите на съдебната власт, омбудсманът, лицата, осъществяващи публични функции, и организациите, предоставящи обществени услуги, организациите и адвокатите, участници в производствата, подават искането си  в електронна форма.
(3) Административните органи са длъжни да приемат исканията в електронна форма, когато:
1. са спазени изискванията на Регламент (ЕС) № 910/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар и за отмяна на Директива 1999/93/ЕО (OB, L 257/73 от 28 август 2014 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 910/2014“, на Закона за електронния документ и електронните удостоверителни услуги и на Закона за електронното управление;
2. изявленията са подписани с квалифициран електронен подпис, освен ако закон предвижда друго.
(4) Административните органи осигуряват възможност производствата по издаване на индивидуални административни актове да се осъществят по електронен път, освен ако поради естеството на производствата или актовете това е невъзможно или закон предвижда особена форма за извършване на отделни действия или издаване на съответни актове.
(5) Установяването на интегритета и авторството на електронното искане за издаване на индивидуален административен акт се извършва по реда на Закона за електронното управление.
(6) Подаването на искания за издаване на индивидуални административни актове по електронен път се извършва денонощно.
(7) При направено искане по електронен път административният орган изпраща официално потвърждение за получаването на искането под формата на електронен документ, което включва информацията по чл. 34, ал. 2 от Закона за електронното управление, както и указание, че съобщенията в производството ще бъдат връчвани чрез електронни средства за комуникация. В тези случаи подателят на искането е длъжен да приема електронните изявления от административния орган, освен ако не оттегли изрично съгласието си. Лицата по ал. 2 не могат да откажат връчване по електронен път.“
§ 6. Създава се чл. 29б:
„Електронна преписка
Чл. 29б. (1) Административният орган създава електронна преписка при всяко искане за издаване на индивидуален административен акт, както и при започване на производство по инициатива на органа.
(2) Електронната преписка е съвкупност от свързани електронни записи, която съдържа всички електронни документи и информация, създадени или предоставени от участниците в производството и административните органи, както и данни за документите и доказателствата, съставени или представени на физически носител, техни електронни образи и други данни, обработвани от административния орган във връзка с производството. Електронните записи се подреждат по реда на постъпването им и съдържат кратки наименования относно съдържанието на електронните документи и електронните образи.
(3) Когато исканията за издаване на индивидуални административни актове постъпват на хартиен носител, те се въвеждат в електронната преписка чрез снемане на електронен образ от тях и от приложените към тях документи във вид и по начин, позволяващи възпроизвеждането им, включително в текстова форма. Пълното и точно съответствие на снетия електронен образ със снемания документ се удостоверява от служители, определени от ръководителя на администрацията на органа, чрез полагане на подпис върху хартиения носител, а на въведените електронни образи – чрез подписването им с електронен подпис.
(4) Административните органи осигуряват поддържането и съхранението на електронните преписки по начин, който не позволява случайното или незаконното унищожаване на данни от тях и не допуска неправомерен достъп, изменение или разпространение.
(5) Административният орган осигурява съхраняването на доказателствата на материалния носител, на който са представени. Изявленията, документите и другата информация, постъпили пред административния орган на хартиен носител в хода на производството, се въвеждат в електронната преписка по реда на ал. 3. При изпращане на електронната преписка, те се съхраняват от административния орган, освен ако не бъдат изискани от другия орган или от съда.“
§ 7. Създава се чл. 29в:
„Връчване на електронни документи
Чл. 29в. (1) Връчването на електронни документи от административния орган се извършва чрез изпращане на съобщение на електронния адрес, съдържащо информация за изтегляне на съставения документ от информационна система за електронно връчване, от портала на електронното управление или от квалифицирана електронна препоръчана поща. Документите се смятат за връчени с изтеглянето им.
(2) Когато получателят не е изтеглил документа в 7-дневен срок от неговото изпращане, документът се смята за връчен в първия ден след изтичането на този срок.
(3) Изпращането и връчването на документи по електронен път се удостоверява с електронния запис за изпращането, съответно изтеглянето, съхранен в система за електронно връчване. Връчването може да се удостоверява и от доставчик на услуга за квалифицирана електронна препоръчана поща.“
§ 8. В чл. 30 се създава ал. 4:
„(4) Когато приложените към искането документи са нечетими или са във формат, различен от установения в Закона за електронното управление, на заявителя се изпраща съобщение, че получаването на приложенията не се потвърждава и причините за това, както и за възможността да ги представи отново до изтичането на срока за произнасяне. Срокът за произнасяне започва да тече 3 дни след съобщението, а когато документите бъдат представени в четим вид и в установения формат по-рано – от представянето им.“
§ 9. В чл. 34 ал. 1 се изменя така:
„(1) Страните имат право да преглеждат преписката и да си правят бележки и извадки по всяко време на производството. При наличие на технологична възможност те имат право на достъп до преписката по електронен път, както и да си правят копия на хартиен и технически носител за своя сметка. След приключване на производството те имат право на достъп съгласно Закона за националния архивен фонд.“
§ 10. В чл. 137 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 2 след думите „органите на съдебната власт“ се добавя „омбудсмана“ и се поставя запетая.
2. В ал. 3, изречение второ думите „срока за изтегляне“ се заменят с „този срок“.
§ 11. В чл. 141 думите „на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар и за отмяна на Директива 1999/93/ЕО (OB, L 257/73 от 28 август 2014 г.)“ се заличават.
§ 12. В чл. 142б се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 2 се изменя така:
„(2) В съдебно заседание участниците в производството извършват процесуални действия устно, а в останалите случаи – в писмена форма, включително в електронна форма чрез единния портал за електронно правосъдие по Закона за съдебната власт или чрез квалифицирана електронна препоръчана поща. Идентификацията на лицата, подаващи електронни изявления, се извършва по реда на Закона за електронната идентификация или чрез средствата за електронна идентификация, издадени в друга държава членка, които отговарят на условията по член 6, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 910/2014, а когато Съдийската колегия на Висшия съдебен съвет е одобрила използването им за идентификация в съдебни производства – и по други начини, определени по реда на чл. 5, ал. 2 от Закона за електронното управление. Електронните изявления до съда се подписват с квалифициран електронен подпис, когато законът изисква писмена форма за извършването им.“
2. Създава се нова ал. 3:
„(3) Към електронни изявления преписи за страните не се представят. Когато законът предвижда те да бъдат изпратени на участници в производството, за които не е приложимо електронно връчване, съдът ги възпроизвежда заедно с приложенията в необходимия брой преписи на хартиен носител. За възпроизвеждането страната, извършила действието в електронна форма, заплаща предварително такса като за фотокопие, определена с тарифа на Министерския съвет.“
3. Създават се ал. 4 и 5:
„(4) Когато електронното изявление до съда се подава от пълномощник, към изявлението се представя:
1. пълномощно, подписано от упълномощителя с квалифициран електронен подпис и с удостоверяване на времето на подписване с електронен времеви печат, или
2. електронен образ на пълномощно на хартиен носител, заверен от пълномощника с квалифициран електронен подпис; в този случай при оспорване от страна или при поискване от съда лицето следва да представи оригинала на документа или официално заверен препис от него, или
3. данни за овластяването в регистъра по чл. 29 от Закона за електронната идентификация.
(5) В случай на техническа неизправност или технологична невъзможност съдът, съответно страната, извършваща действието в електронна форма, уведомява незабавно за възникналата пречка, като посочи друг начин за уведомяване.“
4. Досегашната ал. 3 става ал. 6.
§ 13. Създава се чл. 142в:
„Извършване на процесуални действия чрез видеоконференция
Чл. 142в. (1)	По съображения за сигурност или други важни причини съдът служебно може да постанови страна или неин представител, свидетел, вещо лице или преводач да участва в открито съдебно заседание чрез видеоконференция.
(2) Съдът уведомява страните и участниците за условията за провеждане на видеоконференция най-късно седем дни преди датата на насроченото съдебно заседание.
(3) По искане на страна или друг участник в производството, при обективна невъзможност за явяване в сградата на съда, съдът може да постанови участието му в отделни процесуални действия да се извърши чрез видеоконференция. В тези случаи изискването за уведомление по ал. 2 не се прилага. В рамките на съдебното заседание съдът докладва постъпилата молба и излага съображенията си за провеждане на видеоконференция.
(4) За проведеното заседание и извършените процесуални действия чрез видеоконференция се изготвят протокол и видеозапис, които се прилагат по делото.“
§ 14. Създава се чл. 142г:
„Процесуални действия на съда в електронна форма
Чл. 142г. Съдът издава актове и извършва всички други предвидени в закона процесуални действия в електронна форма при условията на Закона за съдебната власт, освен ако поради естеството им това е невъзможно или по силата на закон е предвидено извършването им по друг начин.“
§ 15. В чл. 150, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения:
1. В т. 2 думите „или електронен адрес, ако има такъв“ се заменят с „или електронен адрес за връчване чрез единния портал за електронно правосъдие по Закона за съдебната власт или квалифицирана електронна препоръчана поща, ако има такива“.
2. В т. 4 накрая се добавя „за връчване чрез единния портал за електронно правосъдие по Закона за съдебната власт или квалифицирана електронна препоръчана поща, ако има такава“.
§ 16. В чл. 152 се правят следните изменения и допълнения:
1.	Алинеи 2 и 3 се изменят така:
„(2) В тридневен срок от изтичането на сроковете за оспорване от останалите лица органът изпраща жалбата или протеста заедно с електронната преписка по издаването на акта в цялост, като уведомява подателя за това.
(3) Органът е длъжен да приложи към преписката придружително писмо, съставено като електронен документ със следното съдържание:
1. точно описание на документите по преписката по реда на постъпването им;
2. списък на страните в производството по издаване на административния акт с посочване на адресите, на които те последно са били призовани.“
2. Създава се нова ал. 4:
„(4) Административният орган изпраща преписката и писмото на хартиен носител само ако е предвидено в закон или при технологична невъзможност за изпращането им по електронен път, за което уведомява съда, като изрично посочва основанията за това.“
3.	Досегашната ал. 4 става ал. 5 и в нея думите „ал. 1 - 3“ се заменят с „ал. 1 - 4“.
§ 17. В чл. 163, ал. 2 се създава изречение трето:
„В отговора се посочват данните по чл. 18а, ал. 5 или по чл. 150, ал. 1, т. 2 - 4.“
§ 18. В чл. 172а се създава ал. 4:
„(4) Когато решението се изготвя в електронна форма, то се подписва с квалифициран електронен подпис и се регистрира в информационната система на съда.“
§ 19. В чл. 178 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 3:
„(3) Споразумение, представено в открито съдебно заседание, може да бъде потвърдено от съда само ако е предварително подписано от страните и бъде потвърдено от всяка от тях, включително при участие чрез видеоконференция.“
2. Досегашните ал. 3 - 6 стават съответно ал. 4 - 7.
§ 20. В чл. 212, ал. 1, т. 2 накрая се поставя запетая и се добавя „а в случаите по чл. 18а, ал. 5 - и електронен адрес“.
§ 21. В чл. 251, ал. 1 се създава изречение второ:
„В искането лицата по чл. 18а, ал. 5 посочват електронен адрес.“
§ 22. В чл. 252, ал. 2 се създава изречение второ:
„Данните се изпращат до съда чрез информационната система за сигурно електронно връчване или системата за електронен обмен на съобщения.“
§ 23. В чл. 254 се създава ал. 3:
„(3) В деня на получаване на частната жалба съдът изпраща препис от нея на електронния адрес на административния орган или на длъжностното лице, което може да подаде отговор в тридневен срок. Незабавно след получаването на отговор или след изтичането на срока по изречение първо първоинстанционният съд изпраща делото на Върховния административен съд.“
§ 24. В § 1 от Допълнителната разпоредба се създава т. 12:
„12. „Квалифицирана електронна препоръчана поща“ е услуга съгласно член 3, точка 37 от Регламент (ЕС) № 910/2014.“

Преходни и заключителни разпоредби

§ 25. Министерският съвет и органите на местното самоуправление и местната администрация осигуряват технологичната и техническата възможност за изпълнението на задълженията по чл. 152, ал. 2 в срок до 30 юни 2026 г.
§ 26. Административните органи се регистрират в единния портал за електронно правосъдие до 30 юни 2026 г.
§ 27. Законът влиза в сила от 1 януари 2026 г., с изключение на:
1. Параграфи 2 – 11, които влизат в сила от 1 юли 2026 г.;
2. Параграфи § 25 и 26, които влизат в сила от деня на обнародването на закона в „Държавен вестник“.

Законът е приет от 51-ото Народно събрание на ………..…... 2025 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

Наталия Киселова

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Административнопроцесуалния кодекс

I.	Причини и цели, които налагат приемането на Закон за изменение и допълнение на Административнопроцесуалния кодекс (ЗИД на АПК)

С предлаганите изменения се цели се създаването на уредба, която да предпостави оптимизиране на работата и ефективността на административните органи и съдебната система в процеса на въвеждане на дигитализацията в администрацията и правосъдието.
В изпълнение на мярка „Влизане в сила на законодателни изменения в Административнопроцесуалния кодекс, регламентиращи законовата рамка за е-правосъдие по административни дела (Q4/2024)“, реформа 1 „Достъпно, ефективно и предвидимо правосъдие“ от Националния план за възстановяване и устойчивост са подготвени предложения за законодателни изменения в Административнопроцесуалния кодекс, с които да се осигури възможност:
- съдебният акт да бъде съставен като електронен документ в единната регистърна база данни и да бъде подписан с квалифициран електронен подпис;
- за упражняване на процесуални права и извършване на процесуални действия в електронна форма от страните в съдебните производства чрез завеждане на административни документи в електронна форма чрез защитена идентификация;
- за провеждане на дистанционни виртуални открити заседания.
Европейската комисия дефинира разбирането си за „дигитализацията в правосъдието“, като сочи, че дигитализацията предоставя електронно процесуално управление на съдебните производства на съдебните органи и прокуратурата, както и внедряване на нови методологии за работа, които подобряват ефективността на процеса.
Предлаганите чрез настоящия проект на ЗИД на АПК промени са насочени към обезпечаване на правото на достъп до съд, нисък процент на разходи за гражданите, юридическите лица и практикуващите юристи и подобряване на нивото на информираност чрез гарантиране на сигурна и защитена комуникационна среда.
Прилагането на електронния документ и електронния подпис в работата на административните органи и на органите на съдебната власт обуславя необходимостта от изменения в АПК, по-специално в дял втори „Производства пред административните органи“ и в частта от АПК, регламентираща производствата пред съд.

II. Новите положения в законодателната уредба се отнасят главно до следното:

1. Определен е кръгът на лицата, задължени да отправят искане до администрацията в електронна форма. За целта е създадена нова разпоредба на чл. 29а, съгласно която административните органи, органите на съдебната власт, омбудсманът, лицата, осъществяващи публични функции, и организациите, предоставящи обществени услуги, и организациите и адвокатите, участници в производствата, подават искането си по електронен път, спазвайки изискванията на Закона за електронното управление. 
2. Регламентирана е възможността заявленията за издаване на индивидуални административни актове по електронен път да се подават 24 часа в денонощието, което допълнително способства за подобряване на достъпа до административно обслужване.
3. Административните органи, омбудсманът, органите на съдебната власт, лицата, осъществяващи публични функции, организациите, предоставящи обществени услуги, и организациите и адвокатите, участници в производствата, задължително посочват електронен адрес в производствата пред административен орган и в производствата пред съд за призоваване и получаване на документи и съобщения. В случай на техническа неизправност или технологична невъзможност съдът или страната, извършваща действието в електронна форма, след уведомяване за пречката може да ползва хартиен носител, като по този начин е предвидена възможност за преодоляване на положения, в които е невъзможно използване на възприетия вече общ принцип за подаване или уведомяване по електронен път.
4. Предвидени са последици, когато субектите, задължени да получават съобщения по електронен път, не са посочили електронен адрес (чл. 18а, ал. 11). С тази разпоредба се цели, от една страна, да се гарантира в по-голяма степен възможността за участие на тези лица в административното производство, а от друга, да се ускори самият процес чрез намаляване на възможностите за неговото забавяне или саботиране. С преходните разпоредби се дава срок за административните органи да се регистрират в Единния портал за електронно правосъдие.
5. За всеки административен орган е предвидено задължение да поддържа електронна преписка в случаите на постъпило искане за издаване на индивидуален административен акт, независимо дали искането е на хартиен носител, или е подадено по електронен път – от друг административен орган, организация, омбудсман или адвокат. Административният орган е длъжен да предоставя всички доказателства и придружителни писма като електронен документ, включително списък на страните в производството, както и описание на документите в преписката по реда на постъпването им.
Предлаганите промени отчитат обстоятелството, че най-същественият набор от документи в съдебната фаза на административното производство постъпва от производството пред административния орган, приключило с издаването на обжалвания административен акт. Това означава, че административните органи трябва да обезпечават предоставянето на услуги в електронна форма, като осъществяват производствата по издаване на индивидуални административни актове не на хартия, а на електронен носител.
Едновременно с това администрацията трябва да осигури най-малко същото ниво на сигурност за реализацията на процесуалните права на гражданите и юридическите лица, което е постигнато към настоящия момент със съществуващите правила за обмен на информация и документи на хартиен носител. При наличие на технологична възможност страните в производствата имат право на достъп до преписката по електронен път и да получават копия на хартиен носител (чл. 34, ал. 1).
От една страна, въвеждането на изискването административните органи да създават и обработват преписките изцяло в цифров вид ще намали административната тежест и ще съдейства за подобряване на административното обслужване за гражданите и бизнеса. От друга страна, при обжалване пред съда създаването и поддържането на електронни дела ще осигури бърз достъп (по всяко време и от всяко място) на страните до електронната преписка, приложена по делото.
6. Законопроектът дава легална дефиниция на понятието „квалифицирана електронна препоръчана поща“.
7. Законопроектът въвежда промени и в частта от АПК, регламентираща производствата пред съд. Предвидено е, че в съдебните заседания страните могат да извършват процесуалните си действия устно или в писмена форма, както и в електронна форма чрез Единния портал за електронно правосъдие или чрез квалифицирана електронна препоръчана поща (чл. 142б).
Електронните изявления до съда ще следва да бъдат подписвани с електронен подпис. 
За тези страни, които желаят възпроизвеждането на доказателствата и на преписката да бъдат на хартия, съдът ги възпроизвежда заедно с приложенията в необходимия брой преписи на хартиен носител. За възпроизвеждането страната, извършила действието в електронна форма, заплаща предварително такса като за фотокопие, определена с тарифа  на Министерския съвет.
Предвидено е, че когато решението се изготвя в електронна форма, то се подписва с квалифициран електронен подпис и се регистрира в информационната система на съда.
Чрез създадената нова разпоредба на чл. 142в законово е регламентирана възможността за извършване на процесуални действия чрез видеоконференция. Съдебните производства представляват динамични фактически състави, включващи отделни процесуални действия на съда и страните (актове, удостоверявания, призовавания, изявления и пр.). Действията на съда се извършват в открито или закрито заседание, а на страните – в открито заседание или извън заседание. Съгласно чл. 121 от Конституцията на Република България и чл. от 132 и 133 Закона за съдебната власт съдилищата разглеждат делата в открити съдебни заседания в съдебната сграда по седалището на съда, като публичността може да бъде ограничена само със закон, доколкото това се налага по причините, посочени в член 6, параграф 1 от Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи. Със законопроекта се предвижда, че по съображения за сигурност или други важни причини съдът служебно може да постанови процесуални действия по разглеждане на делото (участието на страна, свидетел, вещо лице или преводач) да се извършат чрез видеоконференция. Това той може да стори и по искане на страна или на друг участник в производството.

III. Резултатите, които се очаква да се постигнат с предвидените нормативни промени, са:

В резултат на предложените промени ще се постигне максимална степен на прозрачност на съдебната система при осъществяване на функциите ѝ. Всяка страна ще може да проследи движението на своята преписка и дело, както и да установи къде се забавя и поради каква причина.
Тази възможност за проследяване ще рефлектира и върху нови възможности и методи за обществен контрол върху работата на администрацията, административните съдилища и Върховния административен съд.
Залегналата в законопроекта промяна, отнасяща се до електронната комуникация със страните в производството, ще съдейства за съществено съкращаване на срока за произнасяне на администрацията по постъпилите искания.
Предлаганите промени относно извършването на отделни процесуални действия в съдебни заседания чрез видеоконференция като правен способ съответстват на нормативното и водещо изискване за лично и непосредствено участие на страните в производството.
Въвеждането на възможността да се осъществяват процесуални действия чрез видеоконференция ще позволи на хората с увреждания да участват пълноценно в съдебните заседания. Отлагането на съдебни заседания поради невъзможност или ангажираност на страните да се явят ще бъде сведено до минимум, като ще се даде възможност на процесуалния представител на страната, при това без да пътува до друго населено място, да осигури дължимата процесуална защита на правата на своя доверител.
Провеждането на процесуални действия чрез видеоконференция ще насърчи гражданския оборот и ще внесе по-голяма прозрачност за гражданите и юридическите лица.
Не на последно място, предлаганите промени в областта на дигитализацията в административното правосъдие съответстват и на „зелените политики“, които ЕС провежда и заявява, че възнамерява да провежда в следващите години в стремежа си за увеличаване на устойчивостта спрямо изменението на климата до 2050 г.
Въвеждането на безхартиено административно правосъдие ще сведе до минимум риска от загуба на актове и на представени доказателства, както и ще опрости процеса по архивиране на дела и данни и ще съдейства за отпадане на необходимостта от съхраняване на значителни хартиени масиви, облекчавайки и без това ограничения сграден фонд на съдилищата.
От икономическа гледна точка промените ще съдействат и за спестяване на средства и време за пътуване на хора с оглед на необходимостта от физическото им присъствие в съдебните зали или за подаване на документи и извършването на справки в помещенията на органите на съдебната власт.
Законопроектът оказва въздействие върху държавния бюджет, поради което е приложена финансова обосновка съгласно приложение № 2.1 към чл. 35, ал. 1, т. 4, буква „а“ от Устройствения правилник на Министерския съвет и на неговата администрация, одобрена от министъра на финансите.
Общо необходимите финансови средства за изграждане и реализиране на софтуерна и хардуерна обезпеченост на съдебната власт са в размер 1 140 000 лв.
Разходите не са предвидени по бюджета на съдебната власт за 2025 г. и във връзка с това е необходимо осигуряването им с цел обезпечаването на новите дейности, произтичащи от промените с предложения проект на Закон за изменение и допълнение на Административнопроцесуалния кодекс.
В изпълнение на чл. 20, ал. 2 от Закона за нормативните актове (ЗНА) и чл. 30б от Устройствения правилник на Министерския съвет и неговата администрация е извършена частична предварителна оценка на въздействието на законопроекта.
Съгласно чл. 26, ал. 3 от ЗНА проектът на акт заедно с мотивите към него, частичната предварителна оценка на въздействието и становището на дирекция „Модернизация на администрацията“ на Министерския съвет са публикувани на интернет страницата на Министерството на правосъдието, както и на Портала за обществени консултации към Министерския съвет. На основание чл. 26, ал. 4, изречение второ от Закона за нормативните актове срокът за провеждане на обществени консултации е 14 дни, тъй като законодателните изменения вече са подлагани на обществени консултации в периода от 5 април до 7 май 2024 г.
Относно съответствието на законопроекта с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека е изготвена справка от Министерството на правосъдието.
Проектът на ЗИД на АПК не съдържа разпоредби, транспониращи актове на Европейския съюз, поради което не е приложена таблица за съответствие с правото на Европейския съюз.
Законопроектът не съдържа разпоредби, свързани с въвеждането на регулаторни режими.
Предвиденото със законопроекта водене на преписките в електронна форма и електронно удостоверяване на подаването и връчването на документи има потенциал да ограничи евентуални корупционни практики, свързани с невярно удостоверяване на дати и подмяна на съдържание на документи.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: