НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Вх. №: 52-602-01-26
Дата:  22.07.2026 г.   18:47 ч.

МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

ДО
Г-ЖА МИХАЕЛА ДОЦОВА
ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 
52-ОТО НАРОДНО СЪБРАНИЕ

Относно: Решение № 559 на Министерския съвет от 2026 г. 
УВАЖАЕМА ГОСПОЖО ДОЦОВА,
На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България изпращам Ви одобрения с Решение № 559 на Министерския съвет от 2026 г. проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за държавния служител.
Приложения: 
1. Препис от Решение № 559 на Министерския съвет от 2026 г.
2. Мотиви към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за държавния служител.
3. Частична предварителна оценка на въздействието.
4. Становище от дирекция „Координация и модернизация на администрацията“ по частичната предварителна оценка на въздействието.
5.	Справка от Министерството на правосъдието за съответствие с Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и с практиката на Европейския съд по правата на човека.
6. Справка за постъпилите бележки и предложения от министерствата и ведомствата от проведеното междуведомствено съгласуване по проекта на акта.
7. Справка за постъпилите предложения и становища от проведените обществени консултации.
8. Справка за постъпилите бележки и предложения от министерствата и ведомствата от проведеното повторно междуведомствено съгласуване по проекта на акта.
РУМЕН РАДЕВ
МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
М И Н И С Т Е Р С К И   С Ъ В Е Т
Препис

Р Е Ш Е Н И Е   № 559

от     22     юли     2026 година

ЗА одобряване на законопроект

На основание чл. 87, ал. 1 от Конституцията на Република България

М И Н И С Т Е Р С К И Я Т    С Ъ В Е Т
Р Е Ш И:

1. Одобрява проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за държавния служител.
2. Предлага на Народното събрание да разгледа и приеме законопроекта по т. 1.
3. Заместник министър-председателят, отговорен за управлението на европейските средства, да представи законопроекта по т. 1 в Народното събрание.
МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: /п/ РУМЕН РАДЕВ

ГЛАВЕН СЕКРЕТАР НА
МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ: /п/ КАМЕЛИЯ НЕЙКОВА

НАЧАЛНИК НА ОТДЕЛ
“ДЕЛОВОДСТВО И АРХИВ”:
ЖАНА КАДЪНКОВА

Р Е П У Б Л И К А   Б Ъ Л Г А Р И Я
НАРОДНО СЪБРАНИЕ
Проект

З А К О Н

ЗА изменение и допълнение на Закона за държавния служител
(Обн., ДВ, бр. 67 от 1999 г., изм. и доп., бр. 1 от 2000 г., бр. 25, 99 и 110 от 2001 г., бр. 45 от 2002 г., бр. 95 от 2003 г., бр. 70 от 2004 г., бр. 19 от 2005 г., бр. 24, 30 и 102 от 2006 г., бр. 59 и 64 от 2007 г., бр. 43, 94 и 108 от 2008 г., бр. 35, 42, 74 и 103 от 
2009 г., бр. 15, 46, 58, 77, 91 и 97 от 2010 г., бр. 1, 18 и 100 от 2011 г., бр. 15, 20, 38 и 82 от 2012 г., бр. 15 и 68 от 2013 г., 
бр. 14, 24, 54 и 98 от 2015 г., бр. 38, 57, 81 и 105 от 2016 г., 
бр. 86 и 103 от 2017 г., бр. 7, 30, 38, 77 и 103 от 2018 г.; Решение № 3 на Конституционния съд от 2019 г. – бр. 23 от 2019 г.; изм. и доп., бр. 79 и 100 от 2019 г., бр. 13, 28, 44, 104, 107 и 109 от 2020 г., бр. 84 и 85 от 2023 г. и бр. 16 от 2026 г.)

§ 1. Създават се чл. 7а и 7б:
„Длъжности с висок корупционен риск
Чл. 7а. (1) Длъжности с висок корупционен риск по смисъла на закона се заемат от:
1.	главните и административните секретари в органите на изпълнителната власт, постоянния секретар на Министерството на външните работи, постоянния секретар на отбраната и секретаря на общината;
2.	служители на ръководни и експертни длъжности, които инициират, организират и провеждат процедурите за възлагане на обществени поръчки и сключват договори, както и упълномощените лица по чл. 7 от Закона за обществените поръчки;
3.	служители на ръководни и експертни длъжности, които участват в подготвителните действия, в провеждането на процедурите за определяне на концесионер или в осъществяването на контрола по изпълнението на концесионните договори по Закона за концесиите, както и служители на ръководни и експертни длъжности, които участват в подготовката и предоставянето/възлагането на концесии и в контрола по изпълнението на концесионните договори по Закона за подземните богатства, Закона за устройството на Черноморското крайбрежие и Закона за водите;
4.	служители на ръководни и експертни длъжности, изпълняващи функции на органи за финансово управление и контрол на средства от държавния бюджет, Европейския съюз или чужди средства съгласно Закона за публичните финанси; 
5.	служители на ръководни и експертни длъжности, пряко ангажирани в звената за управление и разпореждане с имоти - държавна или общинска собственост; 
6.	служители на ръководни и експертни длъжности в звената за лицензиране, регистриране, издаване на разрешения, удостоверения и/или съгласуване за извършване на стопанска дейност;
7.	служители на ръководни и експертни длъжности, осъществяващи контролни и/или надзорни функции по съответния специален закон;
8.	служители на ръководни и експертни длъжности от инспекторатите по чл. 46 и 46а от Закона за администрацията;
9.	служители на ръководни и експертни длъжности в структурите, участващи в процедурите за предоставяне на право на пребиваване на чужденци в Република България.
(2) Длъжностите по ал. 1 се определят със заповед на органа по назначаването въз основа на утвърдените длъжностни характеристики за съответните длъжности.
(3) Промяна в заповедта по ал. 2 се извършва в двуседмичен срок от настъпване на промяна в обхвата на длъжностите по ал. 1.
(4) Заповедите по ал. 2 се публикуват на интернет страницата на съответната администрация.
Допълнителни условия за заемане на длъжности с висок корупционен риск 
Чл. 7б. (1) Длъжности с висок корупционен риск се заемат след успешно издържан тест за почтеност.
(2) Тестът за почтеност по ал. 1 е част от съответната процедура по чл. 10, чл. 15, чл. 81а, чл. 81б, чл. 82 и чл. 82а, когато тя се провежда за длъжност с висок корупционен риск и не подлежи на самостоятелен съдебен контрол.
(3) Тест за почтеност се провежда и при одобрена от органа по назначаването мотивирана препоръка на инспекторат по чл. 46 и 46а от Закона за администрацията по отношение на лице, заемащо длъжност по чл. 7а, ал. 1.
(4) В случаите, когато лица от съответната администрация се оправомощават за първи път за изпълнение на длъжности с висок корупционен риск по чл. 7а в дадена административна структура, се удостоверява успешно издържан тест за почтеност по реда на наредбата по ал. 6 или ако такъв не е положен, се провежда в срок един месец след оправомощаването. При неуспешно положен тест органът по назначаването може да прекрати оправомощаването.
(5) В тригодишен срок от успешно издържан тест за почтеност лицето може да участва в последваща процедура по чл. 10-10д, чл. 15, ал. 2 и 3, чл. 81а, чл. 81б, чл. 82 и чл. 82а за заемане на длъжност с висок корупционен риск, без да полага отново тест. В едногодишен срок от неуспешно издържан тест за почтеност лицето не може да участва в процедура по изречение първо.
(6) С наредба на Министерския съвет се определят предметът на изследване, общите психометрични стандарти, принципи и методи на измерване, както и условията и редът за провеждане на тестовете за почтеност по ал. 1.
(7) Обработването на лични данни във връзка с провеждането на тестовете за почтеност се извърша при спазване на изискванията на Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 
27 април 2016 година относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните) и на Закона за защита на личните данни.
§ 2. В чл. 10, ал. 3 след думите „в случаите по“ се добавя „чл. 13а, ал. 6“.
§ 3. В чл. 10д се правят следните допълнения:
1.	В ал. 4 се създават изречение трето и четвърто:
„Когато конкурсът е за длъжност с висок корупционен риск, актът за назначаване се издава в 14-дневен срок от удостоверяване или получаване по реда на наредбата по чл. 7б, ал. 6 на валиден положителен резултат от тест за почтеност. Когато конкурсът е за длъжност с висок корупционен риск и за нейното заемане се изисква достъп до класифицирана информация, актът за назначаване се издава в 14-дневен срок от по-късната от двете дати: на удостоверяване или получаване на валиден положителен резултат от тест за почтеност и на получаване на разрешението за достъп.“
2. В ал. 5 се създават изречения второ и трето:
„Ако първият класиран кандидат не получи разрешението или удостоверяването по ал. 4, органът по назначаването предприема действия за проучване и/или удостоверяване или получаване на валиден положителен резултат от тест за почтеност на следващия класиран кандидат. В случай на изчерпване на класираните кандидати конкурсът се прекратява.“
§ 4. В чл. 11, ал. 4 след думите „Кодекса на труда“ се добавя „извън ограниченията на чл. 51а, ал. 1“.
§ 5. В чл. 13а се правят следните изменения и допълнения:
1.	Алинеи 1 и 2 се изменят така:
„(1) В държавната администрация може да се предоставя стипендия на стипендианти извън общата щатна численост. Стипендианти може да бъдат студенти в български или в чуждестранни висши училища, завършили предпоследен курс на обучение в специалности, за които има недостиг на експерти. Стипендията е месечна, а стипендиантите се задължават да работят в съответната администрация за срок не по-кратък от една година.
(2) Министерският съвет определя администрациите, в които през следващата календарна година може да бъде сключено споразумение със стипендианти, специалностите, в които те следва да се обучават, и броя на стипендиите за всяка специалност.“
2.	В ал. 4, т. 3 запетаята след думата „администрация“ и думите „който не може да е по-кратък от три години“ се заличават.  
3.	Алинеи 5 и 6 се изменят така:
„(5) Органът по назначаването със свой акт определя наставник на стипендианта между служителите в администрацията при спазване на ограниченията по чл. 7, ал. 2, т. 1. Наставникът подпомага стипендианта при участието му в дейността на администрацията.
(6) В случай че стипендиантът придобие съответната образователно-квалификационна степен в срока по ал. 4, т. 2 и след проведено от органа по назначаването или оправомощено от него лице събеседване за установяване на специфичните познания за заемане на конкретната длъжност, стипендиантът може да бъде назначен по служебно или трудово правоотношение на свободна длъжност в съответната администрация.“
4.	В ал. 7 се създават изречения трето и четвърто:
„Когато неспазването на срока по ал. 4, т. 2 е по медицински причини, възстановяването на изплатените стипендии може да бъде в частичен размер, уговорен със споразумение между органа по назначаването и стипендианта. Обхватът на споразумението и условията и редът за сключването му се включват в наредбата по чл. 8.“
§ 6. В чл. 15, ал. 2 се създава изречение второ:
„За длъжности с висок корупционен риск служебното правоотношение може да възникне с лице без валиден положителен резултат от тест за почтеност по чл. 7б, като органът се задължава да проведе такъв тест в срок един месец след назначаването.“
§ 7. В чл. 35а се правят следните изменения:
1.	В ал. 7 думите „и ежегодните цели за дейността на института“ се заличават.
2.	Алинея 8 се изменя така:
„(8) Редът и условията за планиране, съгласуване и провеждане на обученията за професионално и служебно развитие на служителите в държавната администрация, както и функциите на програмния съвет и правилата за неговата работа се определят с устройствения правилник на Института по публична администрация.“
§ 8. В чл. 51а се правят следните изменения и допълнения:
1.	Създава се нова ал. 1: 
„(1) Органът по назначаването може да възлага на служителя извършването на работа от разстояние не повече от два дни от работната седмица съгласно допълнителните условия по глава пета, раздел VIIIб от Кодекса на труда, като се съобразят характерът на работата и дейността на отделните звена и служители съгласно функциите, определени в устройствените правилници и утвърдените длъжностни характеристики на служителите. Прилагането на режим на работа от разстояние се посочва в устройствения акт на съответната администрация. Извършването на работа от разстояние се възлага със съгласието на служителя.“
2.	Досегашната ал. 1 става ал. 2.
3.	Досегашната ал. 2 става ал. 3 и в нея след думите „от разстояние“ се добавя „в случаите по ал. 2“.
§ 9. В чл. 81а се правят следните изменения и допълнения:
1.	В ал. 1 се създава изречение второ:
„За длъжности с висок корупционен риск служителят следва да има валиден положителен резултат от тест за почтеност при условията и по реда на чл. 7б.“

2.	В ал. 2 думите „Информационния портал за мобилност на служителите“ се заменят с „Портала за работа“.
3.	В ал. 3 след думите „извършва подбор“ се добавя „и класиране на кандидатите“.
§ 10. В чл. 81б, ал. 1 се създава изречение второ:
„За длъжности с висок корупционен риск служителят следва да има валиден положителен резултат от тест за почтеност при условията и по реда на чл. 7б.“
§ 11. В чл. 82 се правят следните допълнения:
1.	В ал. 1 се създава изречение второ:
„За заемане на длъжности с висок корупционен риск се прилага и чл. 7б.“
2.	В ал. 3 се създава изречение трето:
„За заемане на длъжности с висок корупционен риск се прилага и чл. 7б.“
§ 12. В чл. 82а, ал. 1 се създават изречение второ и трето:
„За заемане на длъжности с висок корупционен риск държавният служител може да бъде преназначен при удостоверяване или получаване по реда на наредбата по чл. 7б, ал. 6 на валиден положителен резултат от тест за почтеност в срок от един месец след преназначаването. При получен отрицателен резултат от теста органът по назначаването може да прекрати преназначаването.“
§ 13. В чл. 103 се създава ал. 3:
„(3) За длъжности с висок корупционен риск органът по назначаването може да прекрати служебно правоотношение по заместване при получен отрицателен резултат от тест за почтеност по реда на чл. 15, ал. 2.“
§ 14. В чл. 133 се правят следните изменения:
1.	В ал. 1 думите „500 до 1500 лв.“ се заменят с „255 до 766 евро“. 
2. В ал. 2 думите „1000 до 5000 лв.“ се заменят с „511 до 
2556 евро“. 
3. В ал. 3 думите „3000 лв.“ се заменят с „1533 евро“, а думите „5000 лв.“ се заменят с „2556 евро“.
4. В ал. 4 думите „2000 до 5000 лв.“ се заменят с „1022 до 
2556 евро“.  
§ 15. В Допълнителните разпоредби се създава нов § 1а:
„§ 1а. Разпоредбите на чл. 7а и чл. 7б се прилагат спрямо длъжности по служебно правоотношение, заемани по реда на този закон, с изключение на тези от тях, за които по силата на нормативен акт се извършват еквивалентни проверки за почтеност.“
§ 16. В Преходните и заключителните разпоредби досегашният 
§ 1а става § 1б.
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
§ 17. Заповедта по чл. 7а, ал. 2 се изготвя и публикува на интернет страницата на съответната администрация не по-късно от 31 август 2026 г.
§ 18. Откритите до влизането в сила на закона процедури за заемане на длъжности по чл. 7а се провеждат по досегашния ред.

§ 19. В процедурите за заемане на длъжности по чл. 7а, открити след влизането в сила на този закон, не се провежда тест за почтеност до осигуряване на техническо обезпечаване за това, но не по-късно от 
1 декември 2026 г.
§ 20. Разпоредбите на чл. 7а и чл. 7б се прилагат спрямо длъжности по служебно правоотношение в общинските администрации след дванадесет месеца от влизането в сила на този закон, като в същия срок се издават заповедите по чл. 7а, ал. 2.
§ 21. Министерският съвет приема наредбата по чл. 7б, ал. 6 в срок до 31 август 2026 г.
§ 22. Министерският съвет привежда в съответствие със закона наредбата по чл. 10ж, ал. 1 в срок до 31 август 2026 г.
§ 23. Законът влиза в сила от датата на обнародването му в „Държавен вестник“.

Законът е приет от 52-ото Народно събрание на ………..… 2026 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ:

МИХАЕЛА ДОЦОВА

М  О  Т  И  В  И

към проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за държавния служител

Предложеният проект на Закон за изменение и допълнение на Закона за държавния служител (ЗИД на ЗДСл) предвижда промени, свързани с осъществяването на мерки, произтичащи от международни ангажименти на България за промяна в законодателството в областта на превенцията и борбата с корупцията, както и мерки в областта на човешките ресурси във връзка с присъединяването на страната към Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР).
В областта на антикорупционните мерки предложеният ЗИД на ЗДСл е в изпълнение на:
•	Етап от мярка 226а „Мерки за борба с корупцията и повишаване на интегритета“ от Реформа C10.R2 „Противодействие на корупцията“ от Националния план за възстановяване и устойчивост, с индикативен срок за изпълнение второто тримесечие на 2026 г. В етапа е предвидено:
1.	Идентифициране на позиции с висок корупционен риск, за които следва да се провеждат тестове за почтеност;
2.	Влизане в сила на нормативен акт/актове, регламентиращи задължението за провеждане на тестове за интегритет за държавни служители най-малко при следните обстоятелства:
2.1.	Преди назначаване;
2.2.	При повишаване на по-висока ръководна длъжност;
2.3.	Въз основата на резултати от проверка, извършена от инспекторатите.
•	Директива (ЕС) 2026/1021 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2026 година относно борбата с корупцията, за замяна на Рамково решение 2003/568/ПВР на Съвета и на Конвенцията за борба с корупцията, в която участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на държавите - членки на Европейския съюз, и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1371 на Европейския парламент и на Съвета;
•	Националната стратегия за превенция и противодействие на корупцията в Република България 2021 – 2027 г. – Приоритет 3. Укрепване на капацитета и подобряване на работата на органите, натоварени с контролни и санкционни правомощия в администрацията (Мярка 3. Въвеждане на действаща система за проверка на интегритета за служители в администрацията, заемащи длъжности с висок корупционен риск).
През май 2023 г. Европейската комисия прие антикорупционен пакет, който включва нова директива за борба с корупцията, имаща за цел да хармонизира правилата на Европейския съюз (ЕС) относно определенията и санкциите за корупционни престъпления, за да се гарантират високи стандарти в борбата срещу целия спектър от корупционни престъпления, както и да се предвидят мерки за предотвратяване на корупцията. Пакетът включва съвместно съобщение относно борбата с корупцията, чрез което Комисията и Върховният представител на ЕС за външната политика обобщават досегашната работа, и нови насоки и инструменти както на равнище ЕС, така и на равнище държави членки, като по този начин се допринася за по-ясен ангажимент за борба с корупцията на глобално равнище. Част от пакета от мерки е и Мрежата на ЕС за борба с корупцията, обединяваща правоприлагащите органи, публичните власти, практикуващите специалисти, гражданското общество и други заинтересовани страни, като една от основните ѝ задачи е да подпомага Комисията при набелязването на общи области, в които рискът от корупция е висок в целия ЕС.
В съобщението на Комисията и Върховния представител се посочва, че една от първите задачи на новата мрежа на ЕС за борба с корупцията е да набележи общите области с висок риск до 2024 г., като това ще надгради вече извършеното в областта на обществените поръчки.
Във връзка с това през ноември 2024 г. Европейската комисия публикува проучване - доклад „Високорискови области на корупция: Картографиране и задълбочен анализ“, в което като области с висок риск от корупция в ЕС се посочват обществените поръчки, здравеопазването, финансовият сектор, строителството и инфраструктурата, отбраната и сигурността, както и спортът.
На 11 май 2026 г. в „Официален вестник“ на ЕС е публикувана Директива (ЕС) 2026/1021 на Европейския парламент и на Съвета от 
29 април 2026 година относно борбата с корупцията, за замяна на Рамково решение 2003/568/ПВР на Съвета и на Конвенцията за борба с корупцията, в която участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на държавите - членки на Европейския съюз, и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1371 на Европейския парламент и на Съвета. В чл. 20 „Предотвратяване на корупцията“, параграф 5 се посочва, че на подходящи интервали от време държавите членки извършват оценка, за да установят секторите или професиите, изложени на най-голям риск от корупция, и разработват мерки за справяне с основните рискове в установените сектори и професии.
В областта на развитие на човешките ресурси в администрацията предложеният ЗИД на ЗДСл е в изпълнение на:
•	Приоритетна препоръка 1 на Комитета за публично управление (КПУ) на ОИСР за изграждане на адаптивна и гъвкава система за заетост и управление в публичния сектор, която предвижда надграждане на съществуващите инструменти за трансформация на държавната администрация. Препоръката поставя акцент върху привличането и задържането на квалифицирани държавни служители; подобряване на набирането и подбора, основани на заслуги и насърчаване на положителна култура на учене в българската администрация.
В изпълнение на препоръката на КПУ на ОИСР в законопроекта е поставен акцент върху развитието на стипендиантската програма в държавната администрация и по-нататъшно укрепване на стратегическата насока и политическата подкрепа, предоставяни на Института по публична администрация (ИПА). В допълнение на тези мерки, но в съответствие с целите на препоръка на КПУ и със съвременните тенденции в управлението на човешките ресурси законопроектът предлага и възможността за въвеждането на работа от разстояние за държавните служители.

I.	Причини, които налагат приемането на законопроекта:
1.	По отношение на определянето на длъжности с висок корупционен риск:
В действащото законодателство липсва механизъм за проверка на почтеността на държавните служители, заемащи длъжности с висок корупционен риск. Въвеждането на такъв механизъм е необходим с оглед на осигуряването на превенция, ограничаване на злоупотребите с власт и защита на публичния ресурс. Идентифицирането на позиции с висок корупционен риск се налага с оглед на предотвратяване на корупционни прояви преди тяхното фактическо възникване, имайки предвид и факта, че решенията на тези служители често не подлежат на наблюдение и одобрение от независим орган, което засилва субективния фактор. Във връзка с това се предвижда тестове за почтеност да се провеждат при назначаване, при повишаване в по-висока длъжност и при одобрена от органа по назначаването мотивирана препоръка на инспекторат по чл. 46 и 46а от Закона за администрацията по отношение на лице, заемащо длъжност с висок корупционен риск.
2.	По отношение на Стипендиантската програма:
Стипендиантската програма (Програмата) в държавната администрация е уредена в чл. 13а от ЗДСл и е развита в Наредбата за стипендиантската програма в държавната администрация (НСПДА) (ДВ, бр. 12 от 2017 г.) Основна цел на програмата е привличане и задържане на млади хора със специфична експертиза и квалификация и за преодоляване недостига на експерти от определени специалности в администрацията. Програмата предвижда администрациите да подават мотивирани предложения, въз  основа на които Министерският съвет да определя с решение списък на специалностите, за които в отделните администрации съществува недостиг на експерти и за които могат да се предоставят стипендии на студенти през следващата календарна година. За периода от 2017 г. до 2025 г. са били обявени общо 57 свободни стипендиантски позиции от 15 администрации, по които няма кандидатствали студенти.
Проведени проучвания сред администрациите и студентите показват, че неуспешното провеждане на програмата се дължи на рестриктивни изисквания в ЗДСл, които ограничават обхвата на потенциалните участници в програмата (администрации и студенти) и не отговарят на динамиката на съвременния пазар на труда. Сред основните затруднения са дългият срок, в който стипендиантът е задължен да работи в съответната администрация след завършване на образованието си, ограничението за участие само на студенти със завършен трети курс, както и липсата на възможност за назначаване по трудово правоотношение в случаите, когато това е приложимо съобразно длъжността. Това намалява привлекателността на програмата за студентите и ограничава възможностите на администрацията да привлича млади специалисти в области с установен недостиг на експертиза.
3.	По отношение на Института по публична администрация:
Обучението за професионално и служебно развитие на държавните служители е определено от ЗДСл като „право на обучение“, което се провежда от Института по публична администрация (ИПА). Според действащата законова уредба осигуряването на съгласуваност между политиката за развитие на държавната администрация и дейността на ИПА се осъществява от програмен съвет, чиито функции и правила за работа се определят с устройствения правилник на ИПА.
В изпълнение на препоръка на ОИСР е изготвена Концепция за развитие на ИПА в посока на „по-нататъшно укрепване на стратегическата насока и политическата подкрепа, предоставяни на института“. Концепцията е съгласувана със Секретариата на ОИСР. Концепцията предвижда съответно създаване на механизъм за съгласуване на програмите за обучение на ИПА и допълване на правилата за избор на лектори. Към настоящия момент действащата нормативна уредба не съдържа достатъчно ясна законова делегация за уреждане в подзаконов нормативен акт на условията и реда за планиране, съгласуване и провеждане на обученията за професионално и служебно развитие на държавните служители. Това затруднява изграждането на единен и стратегически ориентиран подход при обучението на служителите в държавната администрация.
4.	По отношение на уреждането на възможност за работа от разстояние:
В българското законодателство към настоящия момент работата от разстояние е детайлно уредена в чл. 107з - чл. 107п от Кодекса на труда (КТ). Според КТ това е форма за организиране на работа, изнесена извън помещения на работодателя, извършвана по трудово правоотношение чрез използването на информационни технологии, която преди изнасянето ѝ е била или би могла да бъде извършвана в помещенията на работодателя и има доброволен характер. В ЗДСл са регламентирани 2 хипотези за работа от разстояние – за хора с трайни увреждания (с над 50 на сто намалена работоспособност) по реда на КТ и в случаите на обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка, по преценка на органа по назначаването.
През последните 5 години са постъпили редица предложения от администрациите относно въвеждането на по-гъвкави форми на организацията на работа за държавните служители, извън ограниченията в настоящата редакция на ЗДСл. По време на извънредната епидемиологична обстановка в периода 2020 г. - 2022 г. за държавните служители масово се наложи извършването на работа от разстояние, без да са налице данни за спад в продуктивността. Развитието на комуникационните технологии и цифровизацията позволяват промени в организацията на работата и въвеждането на гъвкави форми, които следва да бъдат уредени нормативно. Такъв гъвкав режим е установен в много от институциите на Европейския съюз, включително в Европейската комисия и в държавите членки, като България е една от малкото страни, които не го прилагат по отношение на държавните служители. Законодателството в областта на държавната служба следва да отговаря на съвременните обществени и административни условия и на достигнатото ниво на развитие на публичната администрация. Поради това е необходимо развитие на законодателството в областта на държавната служба, като същевременно се гарантира неговото съответствие със съвременните организационни стандарти. Това очертава нарастваща необходимост от въвеждане на по-гъвкави форми на организация и осъществяване на държавната служба. В този контекст работата от разстояние се утвърждава като ключов инструмент за модернизация на административните структури.

II.	Цели, които се поставят със законопроекта:
Чрез предложения законопроект се цели:
-	Изпълнение на ангажиментите по Националния план за възстановяване и устойчивост;
-	Подобряване на рамката за почтеност на лицата, заемащи длъжности с висок корупционен риск;
-	Подобряване на процесите, свързани с превенцията на корупцията;
-	Изпълнение на препоръка на ОИСР;
-	Повишаване ефективността и привлекателността на Стипендиантската програма в държавната администрация;
-	Подобряване на стратегическата насоченост и нормативната уредба на обученията за професионално и служебно развитие в държавната администрация;
-	Създаване на нормативна възможност за извършване на работа от разстояние от държавните служители по ЗДСл при наличие на технологична възможност и съответни организационни предпоставки.

III.	Същност на предложените изменения:
В областта на антикорупционните мерки:
1.	В проекта на ЗИД на ЗДСл са предвидени изменения, с които се въвежда списък на длъжностите с висок корупционен риск (чл. 7а) и процедурите, при които се провежда тест за почтеност за тези длъжности (чл. 7б).
С разпоредбата на чл. 7а от законопроекта се определя кръгът от длъжности в администрацията с висок корупционен риск, като разпоредбата ще се прилага за длъжности по служебно правоотношение в общинските администрации след дванадесет месеца от влизането в сила на закона. При определянето им са използвани Насоките на Европейската комисия относно избягването и управлението на конфликти на интереси съгласно Финансовия регламент (2021/C 121/01), като е направен и преглед на практиката на инспекторатите по чл. 46 и 46а от Закона за администрацията в рамките на осъществяваната контролна дейност. В насоките от първостепенно значение е посочено задължението по прилагане на висока управленска култура (отгоре надолу в йерархията), която подкрепя почтеността, с разбирането, че висшите държавни служители могат да създадат култура на почтеност.
Следвайки този подход, за определянето на длъжности с висок корупционен риск е използвана пирамидална структура на вземане на решения, като по отношение на държавните служители по т. 1 (главните и административните секретари в органите на изпълнителната власт, постоянния секретар на Министерството на външните работи и постоянния секретар на отбраната и секретарите на общините) е взета предвид ключовата им роля в управлението на публичните финанси, действайки като административни ръководители и често като упълномощени разпоредители с бюджетни средства. Същевременно в рамките на извършваните от Главния инспекторат и инспекторатите проверки по отношение на дейността на служители, назначени на длъжност „главен секретар“, се очертават нарушения на: Закона за обществените поръчки по отношение на клаузите в договорите; Кодекса на труда във връзка със сключвани граждански договори; правилата за финансовото управление и контрол, както и редица други.
В годишните доклади за дейността на инспекторатите и на Главния инспекторат са посочени и констатирани пропуски и нарушения при усвояването на европейски средства, при организирането и провеждането на процедурите за обществени поръчки. По отношение на управлението на имоти - публична държавна собственост, се констатира ползването без правно основание за извършване на търговска дейност; липса на разписани дейности и процеси относно управлението и разпореждането с имоти; неспазване изискванията на Административнопроцесуалния кодекс и Закона за държавната собственост (ЗДС) при издаване на част от индивидуалните административни актове за отмяна на актове за общинска собственост; неспазване на сроковете, предвидени в ЗДС и Правилника за неговото прилагане; липса на вписвания на промяна в актовете за държавна собственост и/или главния регистър на държавната собственост и/или спомагателния регистър на частната държавна собственост; липса на отбелязвания при условието на новосъставени актове за държавна собственост и актовете за поправка на актовете за държавна собственост в предходни актове и в регистри.
Тези области са посочени също като рискови както в доклада от проучване на Европейска комисия от ноември 2024 г., така и в Насоките на Агенцията за борба с корупцията на Франция (АФА). В своите насоки АФА посочва, че субектите от публичния сектор с малък или никакъв опит в картографирането на риска биха могли в работата си по оценка на корупционния риск да започнат с приоритетно разглеждане на три процеса, за които опитът е показал, че са особено изложени на корупционни рискове: обществени поръчки и разпределение на средства. Като такива в предложените текстове на законопроекта са предвидени длъжностите по чл. 7а, ал. 1, т. 2 – 5 (ръководни и експертни длъжности, които инициират, организират и провеждат процедурите за възлагане на обществени поръчки и сключват договори, както и упълномощените лица по чл. 7 от Закона за обществените поръчки; ръководни и експертни длъжности, упълномощени по реда на Закона за концесиите и участващи в процедури на възлагащи органи и/или възложители; ръководни и експертни длъжности, изпълняващи функции на органи за финансово управление и контрол на средства от държавния бюджет, Европейския съюз или чужди средства съгласно Закона за публичните финанси; ръководни и експертни длъжности в звената за управление и разпореждане с имоти - държавна собственост).
Отделно в доклада на Европейската комисия, посочен по-горе, е съставен дълъг списък с области с висок корупционен риск, сред които са включени и следните: подкрепа и финансиране от Европейския съюз; лицензионни и разрешителни дейности. Във връзка с това са предвидените длъжности в чл. 7а, ал. 1, т. 4 и 6.
Почтеността на контролните органи също е от решаващо значение за функционирането на всяка система, свързана с надзор, управление и законност. Поради това в Националната стратегия за превенция и противодействие на корупцията 2021 г. – 2027 г. заложената мярка за провеждане на тестове за почтеност попада в приоритет „Укрепване на капацитета и подобряване на работата на органите, натоварени с контролни и санкционни правомощия в администрацията“. Във връзка с това е предвидено служителите по чл. 7а, ал. 1, т. 7 и 8 (ръководни и експертни длъжности, осъществяващи контролни и/или надзорни функции по съответния специален закон; ръководни и експертни длъжности от инспекторатите по чл. 46 и 46а от Закона за администрацията) да са сред длъжностите с висок корупционен риск поради необходимостта от осигуряването на законност, независимост и безпристрастност в извършването на надзор и контрол.
В допълнение, в Съображение 43 от Преамбюла на Директива (ЕС) 2026/2021 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2026 г. година относно борбата с корупцията се посочва, че режимите за предоставяне на право на пребиваване срещу инвестиции са сред секторите с голям риск от корупция и поради това следва да бъдат включени в оценките на секторите, изложени на най-голям риск от корупция. Във връзка с това в чл. 7а, ал. 1, т. 9 са предвидени ръководни и експертни длъжности в структурите, участващи в процедурите за придобиване на българско гражданство и за предоставяне на право на пребиваване на чужденци в Република България.
2.	С оглед на осигуряването на съответствие със структурата, предвидена в устройствените актове на съответните органи на власт, в 
чл. 7а, ал. 2 на законопроекта е предвидено тези длъжности да се определят със заповед на органа по назначаването въз основа на утвърдените длъжностни характеристики за съответните длъжности. Промяна в заповедта се извършва в двуседмичен срок от настъпването на промяна в обхвата на длъжностите (в съответствие с цитираната по-горе разпоредба на чл. 20, параграф 5 от Директива 2026/2021).
За осигуряването на публичност на процеса по определяне на длъжности в разпоредбата на чл. 7а, ал. 4 е предвидено заповедите да се публикуват на интернет страницата на съответната администрация.
3.	В разпоредбата на чл. 7б са предвидени процедурите за назначаване на държавни служители, при които се прилага тест за почтеност, като същите са отразени на съответното систематично място в закона. Провеждането на тест за почтеност за длъжности с висок корупционен риск се предвижда при:
3.1.	Първоначално назначаване на държавна служба (чл. 10 от ЗДСЛ);
3.2.	Назначаване за определен срок за заместване на държавен служител, който отсъства от работа повече от три месеца (чл. 15 от ЗДСл);
3.3.	Преминаване на държавна служба в друга администрация (чл. 81а от ЗДСл);
3.4.	Временно преместване в друга администрация (чл. 81б от ЗДСл);
3.5.	Преназначаване в същата администрация (чл. 82 и 82а от ЗДСл).
Предвидено е тест за почтеност по отношение на лице, заемащо длъжност по чл. 7а, да се провежда и при одобрена от органа по назначаването мотивирана препоръка на инспекторат по чл. 46 и 46а от Закона за администрацията по отношение на лице, заемащо длъжност по чл. 7а, ал. 1. Предложението е в изпълнение на предвидената мярка в Националния план за възстановяване и устойчивост и във връзка с разпоредбата на чл. 22 „Органи или организационни звена за борба с корупцията“, параграф 1, буква г) от Директива 2026/2021, в която се посочва, че задачите на органите или организационните звена (на които е възложено предотвратяването на корупцията) могат да включват, когато е целесъобразно, определяне на секторите или професиите, които са изложени на най-голям риск от корупция.
В разпоредбата на чл. 7б, ал. 4 е предвидена хипотезата за лицата, заемащи длъжности с висок корупционен риск по чл. 7а, ал. 1, когато се оправомощават за съответните функции за първи път в дадена административна структура, да удостоверяват това обстоятелство посредством валиден положителен резултат от тест за почтеност или ако такъв не е положен, той да се проведе в срок един месец след оправомощаването. В случай на получен отрицателен резултат от теста органът по назначаването може да прекрати оправомощаването.
Предвижда се срокът на валидност на резултата от теста за почтеност да е три години от датата на неговото провеждане, като в този срок при успешно издържан тест лицето може да участва в последваща процедура по чл. 10-10д, чл. 15, ал. 2 и 3, чл. 81а, чл. 81б, чл. 82 и чл. 82а за заемане на длъжност с висок корупционен риск, без да полага отново тест. При условие на неуспешно издържан тест за почтеност лицето не може да участва в такава процедура в рамките на една година.
4.	За условията и реда за провеждане на тестовете за почтеност е предвидено приемането от Министерския съвет на подзаконов нормативен акт. Със същата наредба се предвижда да се уредят и предметът на изследване, общите психометрични стандарти, принципи и методи на измерване.
5.	В Преходните и заключителните разпоредби на законопроекта се предвижда за процедурите за заемане на длъжности по чл. 7а, открити след влизането в сила на закона, да не се провежда тест за почтеност до осигуряване на техническо обезпечаване, но не по-късно от 1 декември 2026 г.

В областта на развитие на човешките ресурси в администрацията:
6.	В изпълнение на препоръката на ОИСР в областта на човешките ресурси се предвиждат:
6.1. Промени, свързани с предоставянето на стипендиантски програми от администрациите (чл. 13а от проекта на ЗИД на ЗДСл):
-	Предлага се да се промени действащото изискване за завършен трети курс от кандидата за стипендия (съгласно действащия чл. 13, ал. 2 от ЗДСл), което изключва специалностите, чиято продължителност на обучение е общо три години (за образователно-квалификационна степен „професионален бакалавър“). Изискването се заменя със завършен предпоследен курс на обучение.
-	Намаляване на срока (съгласно действащия чл. 13а, ал. 4, т. 3 от ЗДСл), в който стипендиантът е задължен да работи в съответната администрация - от три години на една година. Промяната е насочена към определянето на разумен и реалистичен срок на правоотношението между администрациите и студентите след завършването им, което ще направи възможностите за участие в Стипендиантската програма по-привлекателни и перспективни. Този срок, от една страна, е достатъчен за придобиване на практически опит, а от друга – не е прекалено дълъг, в случай че стипендиантите вземат решение да продължат кариерното си развитие извън администрацията. Освен това намаляването на срока ще осигури пропорционалност спрямо времето, за което е изплащана стипендията (предимно една година, а в случаите с петгодишен или по-дълъг курс на обучение – две и повече години).
-	Предвидена е възможност (в чл. 13а, ал. 7) при неспазване на срока за работа в съответната администрация или за придобиване на съответната образователно-квалификационна степен по медицински причини възстановяването на изплатените стипендии да бъде в частичен размер, уговорен със споразумение между органа по назначаването и стипендианта.
-	За преодоляване на ограничението за назначаване на стипендианта само по служебно правоотношение (чл. 13а, ал. 6 от ЗДСл) се предлага възможност за заемане на конкретната длъжност и по трудово правоотношение, ако това е предвидено в Класификатора на длъжностите в администрацията и наредбата за прилагането му.
6.2. Промени, свързани с обученията за професионално и служебно развитие, провеждани от ИПА:
В изпълнение на препоръката на ОИСР относно развитието на ИПА и приетата с Решение № 535 на Министерския съвет от 2026 г.  Концепция за развитие на ИПА е предвидено изменение на чл. 35, ал. 8 от ЗДСл. Мерки № 4 и 5 от Концепцията предвиждат съответно създаване на механизъм за съгласуване на програмите за обучение на ИПА и допълване на правилата за избор на лектори на института. Това изисква да бъдат разработени подзаконови нормативни правила относно планирането, съгласуването и провеждането на обученията за професионално и служебно развитие на служителите в държавната администрация, за които да бъде въведена съответна законова делегация. Във връзка с това е предложена редакция на чл. 35а, съгласно която законовата делегация предвижда редът и условията за планиране, съгласуване и провеждане на обученията за професионално и служебно развитие на служителите в държавната администрация, както и функциите на програмния съвет и правилата за неговата работа да се определят с устройствения правилник на Института по публична администрация.
7. Със законопроекта се предвиждат промени в чл. 11, ал. 4 и 
чл. 51, ал. 1 от ЗДСл, които дават възможност органът по назначаването да възлага на служителя, с негово съгласие, работа от разстояние не повече от 2 дни от работната седмица, съгласно допълнителните условия по глава пета, раздел VIIIб от Кодекса на труда, като се съобразят характерът на работата и дейността на отделните звена и служители, съгласно функциите, определени в устройствените правилници и утвърдените длъжностни характеристики на служителите. Предлага се броят на дните и начинът на извършване на работа от разстояние да се определят с устройствения акт на съответната администрация. Предложението е в съответствие със стратегическите насоки за трансформация на държавната служба и политиките в областта на човешките ресурси на европейските публични администрации и е свързано с повишаването на привлекателността на администрацията като работодател, привличането и задържането на таланти, баланса между професионалния и личния живот и опазването на околната среда. Тези ограничения не са приложими за хора с трайни увреждания.

IV.	Очаквани резултати от прилагането:
С проекта на ЗИД на ЗДСл ще се изпълни етап от мярка 226а „Мерки за борба с корупцията и повишаване на интегритета“ от Реформа C10.R2 „Противодействие на корупцията“ от Националния план за възстановяване и устойчивост, препоръки на ОИСР от доклада от 2022 г., както и мерки от Националната стратегия за превенция и противодействие на корупцията в Република България 2021 – 2027 г.
Със законопроекта се предвижда важна стъпка по отношение на реформата в администрацията за повишаване на рамката за почтеност сред лицата, заемащи длъжности с висок корупционен риск. Чрез въвеждането на механизъм за превенция посредством тестове за почтеност ще се повиши културата на етично лидерство, отговорността по време на упражняването на публичната власт и използването на публичния ресурс.
С предложението се създават предпоставки за:
- подобряване на възможностите за привличане и задържане на млади специалисти в държавната администрация чрез усъвършенстване на Стипендиантската програма;
- създаване на по-гъвкави и съобразени със съвременните условия на пазара на труда механизми за професионална реализация на студентите в администрацията;
- подобряване на координацията и стратегическата насоченост на обученията за професионално и служебно развитие на държавните служители чрез усъвършенстване на нормативната уредба, свързана с Института по публична администрация;
- повишаване качеството и ефективността на обученията в държавната администрация;
- осигуряване на по-ефективен и гъвкав начин за изпълнение на служебните задължения на държавните служители при наличие на технологична възможност и организационни предпоставки и повишаване на тяхната мотивация и удовлетвореност.

V.	Финансови и други средства, необходими за прилагането на новата уредба:
За изпълнението на проекта на акт не са необходими допълнителни разходи/трансфери/други плащания.
Предложеният проект на акт не води до въздействие върху държавния бюджет.

VI.	Анализ за съответствие с правото на Европейския съюз.
Проектът на ЗИД на ЗДСл не съдържа разпоредби, въвеждащи актове на Европейския съюз, поради което не е приложена таблица за съответствие с правото на Европейския съюз.
Законопроектът не съдържа разпоредби, свързани с въвеждането на регулаторни режими.

РУМЕН РАДЕВ
МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ: