СТАНОВИЩЕ

По проекта на бюджет на съдебната власт за 2005 г., предложен от Висшия съдебен съвет

В изпълнение на чл. 196, ал. 2 от Закона за съдебната власт (ЗСВ) Висшият съдебен съвет (ВСС) представи през септември в Министерството на финансите проекта на бюджет на съдебната власт за 2005 г. за включване в проекта на Закон за държавния бюджет на Република България за 2005 г.

В проекта на закон за държавния бюджет за 2005 г. е включено предложението на ВСС за бюджета на съдебната власт. Същевременно за прегледност при съпоставянето на параметрите на ВСС с тези от становището на Министерския съвет (МС) в законопоректа за държавния бюджет за 2005 г. становището на МС е представено и под формата на конкретна редакция на съответните разпоредби, дадена непосредствено под предложените от ВСС.

Министерският съвет предлага на вниманието на Народното събрание настоящото становище по проекта на бюджет на съдебната власт за 2005 г., предложен от ВСС, което е съобразено с прогнозните нива на основните макроикономически параметри и с всички ограничителни условия, залегнали в бюджетната рамка за 2005 г. Становището е разработено и с оглед правните последици от Решение № 4 на Конституционния съд от 2004 г. по конституционно дело № 4 за 2004 г. (ДВ, бр. 93 от 2004 г.)

Становището е разработено чрез съпоставяне на параметрите по бюджета на съдебната власт, предложени от ВСС, и тези, предложени от страна на правителството (приложение “Справка по проектобюджета на съдебната власт – чл. 2, ал. 1 и 2 от проекта на Закон за държавния бюджет на Република България за 2005 г.”).

По приходите

Предложение на ВСС - 40,0 млн. лв.

Становище на МС - 45,0 млн. лв.

Разлика - 5,0 млн. лв.

Предложеният прогнозен размер на приходите е съобразен с настъпилите през 2004 г. промени в нормативните актове, които определят реда за акумулиране на държавни такси в съдебната система. С Решение
№ 295 от 2004 г. на Върховния административен съд бяха отменени измененията на Тарифа № 1 към Закона за държавните такси, събирани от съдилищата, прокуратурата и следствените служби, вследствие на което размерът на таксите беше намален. Освен това със Закона за изменение и допълнение на Закона за кадастъра и имотния регистър приходите от държавните такси по вписванията се извеждат от бюджета на съдебната власт и ще постъпват в новосъздадената Агенция по вписванията към министъра на правосъдието.

При обсъждането на приходната част на бюджета на съдебната власт следва да се отчете, че с чл. 2, ал. 5 е предвидено неизпълнението на приходите от такси от дейността на органите на съдебната власт да е за сметка на централния бюджет.

По разходите

Предложение на ВСС - 328,6 млн. лв.

Становище на МС - 230,1 млн. лв.

Разлика	- 98,5 млн. лв.

Висшият съдебен съвет предлага по бюджета на съдебната власт за 2005 г. да се предвидят разходи в размер 328,6 млн. лв., което е със 123,4 млн. лв. повече от одобрените със Закона за държавния бюджет на Република България за 2004 г. - 205,2 млн. лв., или ръст 60,1 %.

Министерският съвет предлага да се предвидят разходи в размер 230,1 млн. лв., при което абсолютното увеличение на разходите спрямо одобрените за 2004 г. е 24,9 млн. лв., или ръст 12,1 %.

При сравняването на предложенията на ВСС и МС по отделните разходни параграфи могат да се посочат следните различия:

* Заплати и осигурителни вноски – 39,5 млн. лв.

В проекта на ВСС разходите за заплати и осигурителни вноски са разчетени за 12 513 щатни бройки (при 12 050 през 2004 г.), обосновани с необходимостта от назначаване на нови магистрати и съдебни служители във връзка с нарастване броя на съдебните производства, както и с въведените с нормативни актове нови длъжности – съдебен ръководител, съдебен администратор, завеждащ връзки с обществеността, служител по защита на класифицираната информация и други, съобразени с механизма на формиране на заплатите на заетите в съдебната система.

В становището на МС средствата за заплати и осигурителни вноски са разчетени при запазване на щатните бройки от 2004 г., без да е отразено преминаването на 208 щатни бройки от службите по вписванията към новосъздадената Агенция по вписванията към министъра на правосъдието. Планираните щатни бройки са с над 600 повече спрямо очакваното им изпълнение за 2004 г.

* Други възнаграждения – 1,4 млн.лв.

По този показател ВСС предлага разходи в размер 21,7 млн. лв.

Отчитайки очерталата се тенденция за нарастване на средногодишния брой на съдебните производства, което от своя страна води до значително увеличаване на разходите за възнаграждения на съдебни защитници, съдебни експертизи и вещи лица в съдебната и досъдебната фаза на производството, МС предлага 20,3 млн. лв. за покриване на тези разходи, или ръст 11 % спрямо предвидените в Закона за държавния бюджет на Република България за 2004 г. и 28,2 % спрямо очакваното им изпълнение за 2004 г., което е в размер 15,8 млн. лв.

* Издръжка – 11,3 млн. лв.

В проекта на ВСС са предложени 43,4 млн. лв. за материална издръжка на органите на съдебната власт за 2005 г., които са обосновани с динамиката на съдебния процес, укрепване дейността на съдебните институции, материалните и кадровите ресурси, осигуряване на условия за квалификация и други текущи разходи.

Разчетените от МС средства за издръжка са в размер 32,1 млн.лв., с които се гарантира осигуряване на условия за изпълнение на възложените функции и задачи на органите на съдебната власт и които отразяват планираната през 2005 г. средногодишна инфлация 3,6 %.

*Капиталови разходи – 46,3 млн. лв.

В проекта на ВСС са включени 63,5 млн. лв. за капиталови разходи - увеличение с 323 % спрямо 2004 г., като от тях на отделен ред са записани
7,5 млн. лв. за Съдебната палата в София.

При разработването на становището си в частта за капиталовите разходи МС се е съобразил с Решение № 4 на Конституционния съд от 2004 г. (ДВ, бр. 93 от 2004 г.), с което чл. 36, 36а, 36б и 36в от ЗСВ са обявени за противоконституционни. Във връзка с това по бюджета на съдебната власт са предвидени 17,3 млн. лв. за капиталови разходи, като се отчитат възможностите на държавния бюджет през 2005 г. да заделя средства за проекти само с национално финансиране.

По трансферите

В съответствие с действащата уредба към момента на съставянето на проекта - чл. 36б и 36в от ЗСВ, ВСС на базата на предложените приходи е предвидил трансфер за фонд “Съдебни сгради” и фонд “Затворни сгради” към Министерството на правосъдието в размер 2,0 млн. лв.

В становището си МС не предвижда такъв трансфер, тъй като с влизането в сила на Решение № 4 на Конституционния съд от 2004 г. отпадна законовото основание за съществуването на двата фонда и съответно за трансфера от ВСС към Министерството на правосъдието.

По субсидията

Предложение на ВСС - 290,6 млн. лв.

Становище на МС - 185,1 млн. лв.

Разлика - 105,5 млн. лв.

При определените от ВСС параметри - приходи (40,0 млн. лв.), разходи (328,6 млн. лв.) и трансфери (-2,0 млн. лв.), бюджетната субсидия възлиза на 290,6 млн. лв., при което е налице абсолютно увеличение със
138,6 млн. лв. спрямо утвърденото със Закона за държавния бюджет на Република България за 2004 г. - 152,0 млн. лв., или ръст 91,1 %.

В становището си МС включва субсидия от централния бюджет в размер 185,1 млн. лв. - резултативна величина от заложените прогнозни приходи (45,0 млн. лв.) и разходи (230,1 млн. лв.). В сравнение с утвърдената със Закона за държавния бюджет на Република България за 2004 г. субсидия абсолютното увеличение е с 33,1 млн. лв., или ръст 21,8 %.

По предложените от ВСС текстове към чл. 2 от проекта на Закон за държавния бюджет на Република България за 2005 г.:

Висшият съдебен съвет предлага следното съдържание на ал. 3:

“(3) Преизпълнението на приходите от дейността на органите на съдебната власт се разпределя по ред, определен от Висшия съдебен съвет.”

Министерският съвет приема предлаганата от ВСС редакция, но предлага тя да стане ал. 4.

2. Висшият съдебен съвет предлага следното съдържание на ал. 4:

“(4) Неизпълнението на приходите от дейността на органите на съдебната власт е за сметка на централния бюджет.”

Министерският съвет предлага ал. 4 да стане ал. 5 със следното съдържание:

“(5) Неизпълнението на приходите от такси от дейността на органите на съдебната власт е за сметка на централния бюджет.”

Мотиви: Централният бюджет покрива само неизпълнението на приходите от такси, а не на всички приходи от дейността на органите на съдебната власт.

Висшият съдебен съвет предлага следното съдържание на ал. 5:

“(5) В случаите, когато органи на съдебната власт са настанени в сгради - собственост на общините или държавата, включително стопанисвани от държавни и общински предприятия, или от търговски дружества с преобладаващо държавно или общинско участие, те не плащат наеми.”

Министерският съвет предлага ал. 5 да стане ал. 6 със следното съдържание:

“(6) В случаите, когато органи на съдебната власт са настанени в сгради - собственост на общините или държавата, те не заплащат наеми.”

Мотиви: В тази част разпоредбата не съответства на законовите разпоредби в областта на вещното и търговското право, съгласно които имотите на търговските дружества с държавно и общинско участие не са държавна, съответно общинска собственост, а са изцяло собственост на съответните юридически лица. Тези лица стопанисват и управляват недвижимите имоти от свое име и за своя сметка и отговорност, поради което намираме за неоснователно включването им в посочената разпоредба.

4. Висшият съдебен съвет предлага следните текстове по управлението на средствата по фонд “Съдебни сгради”:

“(6) Ежемесечното разходване на средствата по фонд "Съдебни сгради" се съгласува предварително с Висшия съдебен съвет.

(7) Министерството на правосъдието предоставя всеки месец на ВСС информация по ал. 6 по обекти.

(8) Висшият съдебен съвет след предоставяне на информацията по ал. 7 превежда необходимите средства в съответствие и с чл. 36в, т. 1 от Закона за съдебната власт, но не повече от 5 на сто от фактически постъпилите приходи от такси от дейността на органите на съдебната власт за предходния месец.”

Министерският съвет не включва текстове относно финансирането и разходването на средства по фонд “Съдебни сгради” поради обявяването на чл. 36б и 36в от ЗСВ за противоконституционни.

Висшият съдебен съвет предлага следното съдържание на ал. 9:

“(9) В приходите от дейността на органите на съдебната власт по
ал. 1 се включват и приходите от нотариални такси, събирани по реда на
чл. 86, т. 3 от Закона за нотариусите и нотариалната дейност, вземанията по изпълнителните листове, издавани в полза на органите на съдебната власт и събирани от Агенцията за държавни вземания по реда на Данъчния процесуален кодекс, сумите от продажба на отнети със съдебен акт в полза на държавата права и вещи, конфискуваните суми по силата на актове на органите на съдебната власт, глобите, наложени от органи на съдебната власт, гаранциите по чл. 150 и следващите по Наказателно-процесуалния кодекс, санкциите по Закона за съдебната власт."

Министерският съвет предлага ал. 9 да стане ал. 7 със следното съдържание:

“(7) В приходите от дейността на органите на съдебната власт по
ал. 1 се включват и приходите от нотариални такси, събирани по реда на
чл. 86, т. 3 от Закона за нотариусите и нотариалната дейност, вземанията по изпълнителните листове, издавани в полза на органите на съдебната власт и събирани от Агенцията за държавни вземания по реда на Данъчния процесуален кодекс, както и сумите от продажба на отнети със съдебен акт в полза на държавата права и вещи след направени отчисления по чл. 90, ал. 1, т. 1 от Закона за събиране на държавните вземания.”

Мотиви: Министерският съвет не подкрепя класифицирането на сумите за съдебни гаранции като приходи от дейността на органите на съдебната власт и предлага думите “гаранциите по чл. 150 и следващите по НПК” да отпаднат. Съгласно § 1, т. 13 от Допълнителните разпоредби на Закона за устройството на държавния бюджет в обхвата на определението за “чужди средства” са включени и сумите, представляващи съдебни гаранции, тъй като това са средства, временно съхранявани от съответния орган на съдебната власт за сметка на други лица.

Министерският съвет предлага тази разпоредбата да бъде съобразена и с чл. 90, ал. 1, т. 1 от Закона за събиране на държавните вземания, предвиждаща отчисление за Агенцията за държавни вземания в размер 5 на сто от продажната цена на имуществата по чл. 85, ал. 1, т. 5 след заплащане на дължимите публични държавни вземания и разходите по издирване, превозване, съхраняване, оценяване и извършване на продажбата им, както и приходите от управлението им.

Министерският съвет предлага освен анализираните по-горе текстове да се включат и следните разпоредби:

“(3) При изпълнението на бюджета на съдебната власт Висшият съдебен съвет при необходимост може да прави изменения в бюджетните разходи на органите на съдебната власт, които не водят до промяна на параметрите, одобрени с бюджета, освен в случаите по ал. 4.”

“(8) В едномесечен срок от обнародването на постановлението за изпълнението на държавния бюджет на Република България за 2005 г. по реда на чл. 23, ал. 1 и 2 от Закона за устройството на държавния бюджет Висшият съдебен съвет представя в Министерския съвет, в Сметната палата и в Министерството на финансите утвърдените бюджетни сметки на органите на съдебната власт.”

По предложените от ВСС текстове към Преходните и заключителните разпоредби на проекта на Закон за държавния бюджет на Република България за 2005 г.:

“§…..В разходите на републиканския бюджет за 2005 г. в рамките на резерва за непредвидени и неотложни разходи, в частта за структурни реформи по чл. ..., ал. ..., се включват 30,0 млн. лв. за реформата в съдебната система, които се предоставят по бюджета на съдебната власт и се разходват по ред, определен от Висшия съдебен съвет съгласувано с Министерството на правосъдието.”

Министерският съвет не подкрепя предложението на ВСС. Осигуряването на допълнителни средства в централния бюджет за реформата в съдебната система ще доведе до нарушаване на баланса между отделните показатели на консолидирания държавен бюджет за 2005 г. Освен това съгласно чл. 11, ал. 3 от Закона за устройството на държавния бюджет резервът за неотложни и непредвидени разходи по републиканския бюджет се използва по решение на Министерския съвет, а не на Висшия съдебен съвет.

По допълнително представеното от ВСС предложение за включване на нова алинея към чл. 2, при запазване съдържанието на описаните по-горе алинеи към същия член, представени с бюджета на съдебната власт за 2005 г.

“Чл. 2. (3) При изпълнението на бюджета на съдебната власт Висшият съдебен съвет при необходимост може да прави изменения в бюджетните разходи на органите на съдебната власт, които не водят до промени в общата сума на разходите, одобрени с бюджета. След приключване на всяко шестмесечие Висшият съдебен съвет представя в Министерския съвет, в Сметната палата и в Министерството на финансите изменените бюджетни сметки на органите на съдебната власт.”

Мотивите на ВСС за горното предложение са, че в чл. 2, ал. 3 от проекта на Закон за държавния бюджет на Република България за 2005 г. се определят бюджетните разходи на органите на съдебната власт. Органите на съдебната власт разпределят разходите си по показателите от eдинната бюджетна класификация. При консолидирането на показателите е невъзможно да се получи съответствие с размера им по чл. 2, ал. 1.

Министерският съвет предлага в законопроекта да се включи разпоредба (като ал. 3 на чл. 2) с подобно съдържание, аналогична на действащата разпоредба от Закона за държавния бюджет на Република България за 2004 г., чието прилагане не създава проблеми при изпълнението на бюджета на съдебната власт, поради което не подкрепя предложението на ВСС.

Предложените в това становище параметри и разпоредби по проекта на бюджет на съдебната власт за 2005 г., предложен от ВСС, отчитат необходимостта от продължаване на провеждащата се реформа в българската съдебна система, както и препоръките на Европейския съюз за ускоряване процеса на хармонизиране на българското законодателство с европейското право посредством усъвършенстване структурата на съдебната система и повишаване ефективността на правораздаването. Становището е съобразено и с общите параметри на бюджета, които следва да са в съответствие както с макроикономическата и бюджетната рамка, така и с постигнатите договорености с международните финансови институции относно целевото ниво на дефицита по консолидираната фискална програма (0,5 % от БВП за 2005 г.). В случай че се приеме проектът на ВСС, при запазване нивата на приходите и разходите по другите бюджетни системи консолидираният бюджетен дефицит ще нарасне със 135,5 млн.лв. и ще достигне 0,8 % от БВП.

Предлаганите от Министерския съвет средства за финансово осигуряване на съдебната власт за 2005 г. са съобразени, от една страна, с конкретните потребности на органите на съдебната власт, а от друга - с общите параметри на държавния бюджет за следващата година.

Във връзка с изложеното Министерският съвет предлага на Народното събрание да вземе предвид становището на правителството по проекта на бюджет на съдебната власт за 2005 г., предложен от ВСС, и да го включи в общите параметри на проекта на Закон за държавния бюджет на Република България за 2005 г.

МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ:

(Симеон Сакскобургготски)

8

МБ-НИ	“0-pis.doc

мб-НИ	DM-st-budjet05.doc

Р Е П У Б Л И К А Б Ъ Л Г А Р И Я

WS

2004-10-26T10:04:00