БЪЛГАРСКА ТЪРГОВСКО-ПРОМИШЛЕНА ПАЛАТА

					ДО
					ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА
					ВРЕМЕННАТА КОМИСИЯ НА НС ЗА
					ПОДГОТОВКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЯ
					ЗА ПРОМЕНИ В КОНСТИТУЦИЯТА
					НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
					Г-н ЛЮБЕН КОРНЕЗОВ

					КОПИЕ:
					ДИРЕКТОРА НА ИНИЦИАТИВАТА
					ЗА УКРЕПВАНЕ НА СЪДЕБНАТА
					РЕФОРМА (USAID)
					Г-н КЕН СТЮАРТ

					ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА
					СЪЮЗА НА СЪДИИТЕ В БЪЛГАРИЯ
					Г-жа НЕЛИ КУЦКОВА

С Т А Н О В И Щ Е  
НА БЪЛГАРСКАТА ТЪРГОВСКО-ПРОМИШЛЕНА ПАЛАТА (БТПП)

ОТНОСНО: Проект на Закон за изменение и допълнение на
		 Конституцията на Република България, сигнатура 554-01-98

УВАЖАЕМИ ГОСПОДИН ПРЕДСЕДАТЕЛ,

БТПП изразява неудовлетворение от обстоятелството, че в общественото пространство не бе поставен като дискусионен въпроса за ефекта от предложените конституционни промени върху българския бизнес. Този ефект не трябва да бъде игнориран, тъй като бизнесът, в качеството му на основен донор за държавния бюджет се нуждае от квалифицирани и независими магистрати и функционираща съдебна система.
БТПП е съпричастна в инициативата за изменение и допълнение на Конституцията на Република България и в тази връзка излагаме нашите коментари и бележки относно обсъждания проектозакон, както следва:

  Считаме за уместно предвиденото в § 1 от Проектозакона ограничаване 
    на имунитета на народните представители;
    Мотиви: Разширяването на основанията за наказателна отговорност 
    на народните представители ще има за последица значителното 
    повишаване на доверието на бизнеса и гражданите не само към 
    Народното събрание,  но и към останалите български институции.

  Изразяваме принципна подкрепа относно предвиденото в § 2 от
    Проектозакона конституционно закрепване на институцията на  
    Омбудсмана, като висш, централен, независим държавен орган;
    Мотиви: Считаме, че горното е необходима мярка, създаваща 
    сигурност по отношение на статута и функционирането на
    Омбудсмана, като гарант за правата и свободите на гражданите,
    коректив в дейността на администрацията и антикорупционен
    фактор.
	На обсъждане в общественото пространство е поставен и въпросът за въвеждането в Конституцията на института на индивидуалната жалба на граждани, когато със закон са нарушени техни конституционни права, и в тази връзка – регламентиране правомощие на Омбудсмана да сезира Конституционния съд с такива жалби.
	На мнение сме, че подобна промяна е целесъобразна и ще доведе до установяването на още една гаранция за спазването на правата на гражданите. Към нея обаче следва да се пристъпи след значително укрепване административния капацитет на институцията Омбудсман у нас.

  Наложителни са съдържащите се в § 4 и § 5 от Проектозакона 
    регламенти, насочени към допълване на конституционните 
    правомощия на прокуратурата и оптимизиране правомощията на
    разследващите органи;
    Мотиви: Ще се осигури създаването на конституционната основа
    за осигуряване действието на новия НПК, който е съобразен с 
    европейските изисквания към съдебната реформа и цели повишаване 
    ефективността в действията на прокуратурата и разследващите 
    органи в борбата срещу престъпността.

    Същевременно, в дух на сътрудничество, предлагаме прецизиране на:
   Текста, предвиждащ разширяване компетенциите на Народното събрание с правомощието да изслушва и приема годишните доклади на Председателите на ВКС, ВАС и Главния прокурор за дейността на съдилищата, прокурорите и следствието (§ 3 от Проектозакона);
Мотиви: Въпросът за отчетността на органите на съдебната власт е изключително важен с оглед необходимостта да се вземат правилни и навременни законодателни решения във връзка с борбата срещу престъпността.
	От друга страна остава неясен правният ефект от приемането или отказа от страна на Народното събрание да приеме такъв доклад и доколко това предложение е в съответствие с принципа за разделение на властите, тъй като Председателят на ВАС, Председателят на ВКС и Главния прокурор не са на пряко подчинение и са извън системата на законодателната власт.
	Възможно е от текста да отпадне изразът “приема”, за да се наблегне на информационния, а не “отчетен” характер на докладите. В такъв случай ефектът от подобен информативен характер би могъл да се търси в посока – оптимизиране дейността на НС при приемане на законодателни мерки за рационализиране на съдебната система.

  Текстът, предвиждащ възможност в определени хипотези Народното събрание да освобождава с решение Председателите на ВКС, ВАС и Главния прокурор;
Мотиви: Необходимо е да се прецени в каква степен разпоредбата кореспондира с принципа за разделение на властите, посочен в чл.8 от Конституцията и с независимостта на съдебната власт – чл. 117 от Конституцията.
	Идеята е преценката за наличието на субективните критерии – тежко нарушение или системно неизпълнение на служебните задължения, както и действия, които накърняват престижа на съдебната власт, да се осъществява от законодателната власт, с цел да се упражнява един по-ефективен контрол и то външен за съдебната система. Така обаче не се отчита фактът, че предложеното квалифицирано мнозинство от 2/3 от народните представители се събира изключително трудно и този механизъм едва ли ще постигне резултати като ефективност и бързина на реакцията.
	От друга страна обстоятелството, че един орган назначава, а друг освобождава, ще доведе до “размиване” на отговорността за назначението/освобождаването, както и до несигурност в статута и дейността на назначените на дискутираните длъжности.

   Визираните в § 7 от проекта правомощия на министъра на правосъдието
Мотиви: Необходимо е цялостно преосмисляне на концепцията за въвеждане на подобен текст в Конституцията, тъй като той би представлявал прецедент с оглед обстоятелството, че във върховния закон не са разписани правомощия на друг министър.

Като се надявам на полезност на гореизложеното, оставам

						С уважение: /п/
								Божидар Божинов

								Председател на БТПП